jg*

-@Š§*0

B®§p

gSA:ftÍ

■:mm

’ Eá

* •..

feiifiSř!

"

*

•:::. kJ3

p: ■:

si M

: wf <r ^

*■

tlf

.ti

ti .v

mm

-Žk,

f .*ů

#<e

&h|iÉNHS*£

i

Jl#í' ■

<■»»#-

'Ji

LEt

li

má

* tfji v’

FK,

ř' ižSá

F#-

F~

Éá

Wf

ISK

Z**?

,:f

sř^

L.

■ V i-

*1

i.

:>

/m~

MO

5 Sl

WS*

f-

r 4k .    - • ■

£* 5 ' ř‘jái

ESO

- - j jp <r ř 1

ř4rlFÍÉlfeH

jRv?

5&C

nfK

sir mwZĚi

mm * i

nMřfl

&’*

je*

ši

s.

I* I

V mL    '-1

í-^áSlilal

Rá

...

:i\

i&ÉS

fc

PS

■Á

f-Í

■'

í*"

uAg

S9

mm

Sici

IMS?

Éi .. Š£h: «

£pr~

■ «pi

*" **!

g*«

I^U]

' I

,;' ^': ■ - .

IHS:I

ifl«

s

i-'-' r.S

v •.

r‘

\%: •

i5v*‘*    • řj

**

:S : :• i':ř;-

.v ^íř^ři

“Íj»í

^fe4 ■®^pi

lili

-■ ••

H₄

r-:

7>

Igsg

tlusté.

í-ifT -

# ' s

.•14

í&

\\ ■ %

jj

ž$jf

i;f

. v’^

‘ Áá

tíjr

r?

FA f /i

'rl.

f S: :^N

ÍŤ->

r/.

'1*

Jfc (

jISi¹

"sr¹

Aí

*a

Kál

|u»r .

A,

rf

f* : |

fm

•l* v

r*.

m

as^i~-E

y«

■

.r.*

mk

"š

i. ■:

. 7 : ‘/a.

rrjKi

%&ĚF

v

i

i

*

M

✓

9

i

•t

.

/

"N

>

í

Bibliotéka Politechniki Krakowskiei

-

100000301111

x t

•X,

i

/

/

’

■\

/

$

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

V KRÁLOVSTVÍ ČESKÉM

OD PRAVĚKU DO POČÁTKU XIX. STOLETÍ.

VYDÁVÁ

ARCHAEOLOGICKÁ KOMMISSE

PŘI ČESKÉ AKADEMII CÍSAŘE FRANTIŠKA JOSEFA PRO VĚDY, SLOVESNOST A UMĚNÍ

ŘÍZENÍM SVÉHO PŘEDSEDY

JOSEFA HLÁVKY.

VIII.

POLITICKY OKRES CESKO-BUDEJOVICKY.

SESTAVIL

JOSEF BRÁNÍŠ.

V PRAZE 1900.

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMÉLECKÝCH

V POLITICKÉM OKRESU

ČESKO-BUDĚJOVICKÉM.

SESTAVIL

JOSEF BRÁNÍŠ.

V PRAZE 1900.

| kraków )

^.cLic^’.⁷'

oG

#CH%V

1(1

Tiskem Aloise Wiesnera v Praze.

4kc

PŘEDMLUVA.

Uzavíraje práci svou, vzdávám nejupřímnější díky všem P. T. pánům, kteří mi při popisování a měření památek, zvláště však při opatřování potřebných kreseb a fotografií s přívětivou ochotou přicházeli vstříc.

Nejúčinnější podpory dostalo se mi od pana Jindřicha Richlého, c. k. konservátora v Jindřichově Hradci, jenž k soupisu přispěl daty prae-historickými, dále pak od pana Josefa Scheichela, knížecího zámeckého správce, a pana Jana Sedláčka, knížecího vrchního inženýra v Hluboké, kteří zvláště při soupisu uměleckých památek zámku Hlubockého vzácnou pomocí mi přispěli. Budiž jim z toho srdečný dík! Nejvřelejší díky vzdány buďte zejména také J. J. knížeti Adolfu Josefu ze Schwarzenberga, který svou munificencí umožnil, že soupis tento četnými obrazy historických a uměleckých památek zámku Hlubockého mohl býti ozdoben.

Prof. Josef Braniš,

C. k. konservátor.

■

Rozlehlé území politického okresu Č. Budějovického, zaujímající soudní okresy Č.-Budějovický, Hlubocký, Lišovský a Trhosvinský, jest dílem starodávným kulturním krajem, dílem osazeno bylo teprve v dobách historických.

Jihovýchodní, pahorkaté, dosti neúrodné končiny jeho při Malši a jejím přítoku Stropnici patřily od nepaměti k sídlům slovanského plemene Dúdlebů, jehož pravěká, dosti skrovná a chudá vlast sáhala na jihu asi k Přísečnu a Blansku u Kaplice a k Přísečné u Krumlova, na západě k hradištím u Třísova a Březí, na severu k Plavu a Borovanům, na východě k Olešnici a Hrádku za Sviny. Nejzápadnější výběžek okresu byl již v plemeni Netoliců, severní pak končiny zalidněny byly plemenem neznámého jména, jehož památky v hradištích po obou březích Vltavy a hojných pohřebištích na Hlubocku a Lišovsku posud se zachovaly.

Naproti tomu značná část úvalu Budějovického, tedy sám střed okresu, dlouho byla zarostlá hustým pralesem, jenž teprve v dobách historických, kdy bažinatá půda postupně se odvodňovala, byl mýtěn a koloni-sován.

Myšlénka, že by v místech, kde nyní Č. Budějovice jsou, domnělé Marobudum bylo bývalo, jest naprosto lichou, neboť právě zde není po sídlištích a památkách pravěkých ani sledu.

Obr. 1. Budějovice. Diecesní museum. Gotické ciborium.

V těch končinách Budějovická, které v pravěku byly osídleny, za-

Soupis památek umění výt v. Pol. okres Budějovický.

chovalo se praehistorických památek s dostatek a hradiště, mohyly, hromadné i ojedinělé nálezy nejsou tu vzácností; starožitnosti tu nalezené možno spatřiti v museu království Českého v Praze, v městském budějovickém a ve sbírkách knížecího Schwarzenberského zámku na Ohradě.

museu

r*

#/

Ía

Jut

lp

■3

Obr. 2. Budějovice. Městské museum. Socha Boha Otce s tělem Spasitelovým.

Nejstarší historické zprávy okresu se týkající jsou sice cennými pro dějiny politické a pro postup kolonisace, ale ve příčině umělecké tvorby neposkytují pražádné opory, tak že spokojiti se musíme pouhou mluvou kamenů, a'e i tato jest právě tam, kde bychom nejspíše něčeho očekávali, totiž v jádru starého Doudlebská, úžasně skoupou; poznáváme chudý kraj a chudé umění.

Z období slohu románského, ovšem hned z prvních jeho počátků, zachovala se v okresu v sakristii Hosínské jedna z prvních svatyněk křesťanských v těchto končinách a kromě té ještě na farních kostelích Str-čickém a Pištínskéin lze jest stopovati zbytky románského zdivá; poněvadž pak nemůžeme věřiti, že by vlastní Doudlebsko ve století XI. a XII. bylo bývalo bez budov bohoslužebných, nezbývá než oprávněná domněnka, že

pí

Obr. 3. Budějovice. Městské museum. Obraz z r. 1494.

původní církve na úzerqí jeho byly skoro napořád dřevěné. I památky doby přechodní jsou nehojné a prvním velkým uměleckým dílem jest v okresu našem teprve stavba dominikánského kláštera v C. Budějovicích, tak že můžeme zcela rozhodně říci, že teprve založením města C. Budějovic králem Přemyslem II. r. 1265 dostalo se krajině zdejší uměleckého střediska. Od té doby tvorba umělecká zde neochabuje, tak že každé následující občasí může se vykázati, když ne velikolepou, tedy zajisté slušnou a pro dějiny výtvarnictví v Cechách rozhodně důležitou památkou.

V době přesné gotiky obmezovala se čilejší tvorba hlavně na město, kde kromě kláštera budován farní chrám, hradby a t. d., ale po válkách husitských vzrůstající zámožnost měšťanů, převaha rodu Rožmberského, jenž zmocnil se na úkor drobné šlechty značného zboží, podnikavost kláštera Vyšebrodského a zkáza mnohých dřevěných staveb v průběhu války staly se příčinou v těch končinách obecně čilé tvorby, jež zanechala tu celou řadu stavitelských památek, mezi nimiž rozměry a uměleckým propracováním vynikají bývalý klášter Borovanský a děkanský chrám Trhosvinský.

i*

mít

II

ii m

ífl

yg

k~*

asm.

££

'MS

wsm

u jppjjg

Obr. 4. Budějovice. Městské museum. Relief sv. 14 Pomocníků.

Se stavitelstvím ruku v ruce šla ostatní umění výtvarná. Z oboru skulptury významnými jsou konsoly v chrámě klášterním pro dobu Otakarovu, pro pozdější pak rozvoj rozkošná soška Madonny v městském museu budějovickém a jiné práce drobnější. V době Vladislavské žil v Č. Budějovicích vynikající řezbář Ondřej Morgenstern, patrně známý i za hranicemi, neboť zhotovil veliký oltář pro chrám cistercienského kláštera Světelského v D. Rakousích, jehož střední část ve vídeňském chrámě sv. Augustina posud se zachovala. Pokud by práce z té doby v okresu Zachovalé ruce jeho mohly býti přičteny, pro nedostatek pramenů udati nemůžeme. Z kamen-nických prací současných přední místo zaujímá sanktuarium Kamenno-újezdské.

I

11

sar

I!ř

•1

^£31

— —■ TnriáC raŽn®

;V

Éljplg*

a

9

3

r.*

•i

v

-- •■-.•    V—S'X

i£±

■' i-^rmiumrlí■-111-iirťr-r

■    4£

■    jí

&A.M

i{

kf

I

V

i

/

rí_ "

sr' 'V

MW

2áH

Lií

K

Lá

' <&>

- : ~ c

iei£

%

1

M

'*T i

lĚZťr?^•

3

' . T %

í,;'-'......

■hhkíu

sr¹

wm

5;

j'

<■

v

;

i!

ltÍL-

sř*V^-'

•i

O

£

s

4

: 4

1

£1

lid

m.

fj-

,

É?1

-‘ *

Budějovice. Obraz Madonny v městském museu.

h *

jff i®**,

r

Že malířství těšilo se zálibě obecné, svědčí celá řada prací. Klášterní chrám v Budějovicích byl již na sklonku XIII. věku celý vymalován rozmanitými scénami figurálními, jichž zbytky v XV. století novými malbami

pa

ar.

•u

i'¹

iři

mm

‘ě

gjlgg

"í

IJ

vJ

LP- -'

es

mi

Sik^

$|J|f

■ -j

1-v.

’3£

Obr. 5. Budějovice. Diecesní museum. Vyžívaná kasule.

zakryté a konečně zabílené a opětovanými obnovami kostela porušené, při posledním, pro vlhkost nezbytném odstranění staré omítky pisatel aspoň tak dalece sledovati mohl, že možno zjistiti, kterak převládal tu nejprve vliv vlašský, jejž i na Madonně Doudlebské pozorovati možno. Pro další rozvoj důležitým jest obraz sv. Šťastného a Přibyka v klášteře Budějovickém a několik jihočeských Madonn, až konečně výtvory z doby Vladislavovy

jako oltářní křídla Trhosvinská a Doudlebská, usvědčují rozhodnou převahu styků s Německem.

Umělecké řemeslo té doby zanechalo pěknou památku řezaným stropem v domě č 34 v Hroznové ulici v Budějovicích, rozmanitými kovářskými pracemi, jež spatřují se v některých kostelích a v městském museu budějovickém, i monstrancí Hosínskou. R. 1495 vyskytuje se i první dle

jména známý zvonař budějovický Mikuláš Bux, ač současně se okolí zásobovalo převážně pracemi dílen pražských a zajisté i dílny vodňanské.

Renaissance ujímala se v stavitelství dosti rychle pro čilé styky s jihem, katolické, dynastii věrné smýšlení města a sousedství podnikavých Rožmberků. Přes nepřízeň a novo-tářství pozdějších dob vidíme stopy její na domech městských, při čemž možno stopovati i různé směry slohové ; tak na př. dům č. 13 na náměstí zastupuje t. zv. renaissanci německou, nedávno shořený dům na náměstí a rohu Vídeňské ulice patřil renaissanci české a rozkošný zámeček

rí=s~j

■ 4

* v'::‘

Li

■i

/?~~r

■T7

f*¥***.%

fejgsř

V

lUš?

mn

ft

»•#

—í

■ ~w ;/:~

í

^^===7"⁷

Ir

=-¥

~ J

i as!

MM).

J -i ■ J- w)

m,-

■F=

í 1110

\<-v

i]-— ¹ El i W

nmk ■

-IT‘

mim.

Ui>1

His----

!3ls*»MíÉÍ'iSi

-ji ^ l';    ■!_/ ■    "~y—s-*í

(Ka*. I w.

lij

rj

ví

K.

14

jhÉ

r/Iňn.

Obr. 6. Budějovice. Renaissanční dům na náměstí (zbořený).

Komařický přísluší rozhodně duchu vlašskému.

Stavba chrámová jeví v té době suchopárnou střízlivost, přes to však vnitřním uspořádáním zůstává pozoruhodným farní kostel na Rudolfově.

Velice plodným byl na Budějovicku i barok. D. B. Marradas přestavěl nákladně zámek Hlubocký, a chrámům budějovickým dostalo se po požárech modního roucha, ale k předním památkám slohu toho patří teprve díla století XVIII., totiž skvostný zámek Ohrada, budějovická radnice, rozkošný kostel na Dobré Vodě, malebný kostelík Nejsv. Trojice u Trhových Sviň a proboštství kláštera Borovanského; první tři vynikají i freskami značné umělecké ceny. Malba na plátně zastoupena jest čestně štvanicemi

Hamiltonovými na Ohradě, sochařství sličnou kašnou budějovickou. Kromě toho nescházejí ovšem ani díla chudší, na nichž při dobré vůli patrným jest nedostatek hmotných prostředků, na př. na stavbách v Římově a Sv. Janě.

Z výrobků uměleckého řemesla přísluší zámečnickým rozhodně přednost. Zvonaři místní těžce konkurrovali s cizími. Jen některé mosazné svícny jsou slušnými památkami kovolitectví. Na rozmanitém nářadí a uměleckých drobnostech, jichž v soukromém majetku jest dosti, není možno rozeznati pokud jsou výrobkem domácím, nebo prací cizí.

Střízlivý duch josefinismu působil na církevní umění neblaze. Po aložení biskupství adaptován jest děkanský chrám v Budějovicích za kathedrálu beze smyslu uměleckého a čtverhraná jeho okna sváděla daleko široko k podobnému rozšiřování oken gotických chrámů farních, čímž mnohý charakteristický detail zničen. I zrušení klášterů Budějovického a Borovanského mělo právě tak jako první, kostely purifikující visitace biskupské pro umění ne právě příznivé následky. Konečně padly nivellujícím a modernisujícím požadavkům XIX. století za oběť městské hradby. Zboření starého zámku Hlubockého ovšem převážně nahrazeno jest provedením nynější skvostné stavby, která spolu s farním kostelem v Hluboké zůstane nejskvělejším pomníkem novoromantického směru v jižních Cechách.

Besed nice.

Trajer J. Historisch-statistische Beschreibung der Diocese Budweis, p. 343.

KOSTEL SV. PROKOPA (farní) založen byl původně r. 1738 v nynější podobě pochází však z r. 1875, kdy byl zvýšen, rozšířen a vůbec úplně přestavěn.

Ze starého kostela zachoval se částečně hlavní oltář prosté barokní práce.

Na průčelně věži visí 4 zvony: 1. Velký z r. 1875. 2. Průměr 76 cm výška 58 cm\ barokní ornamenty, na plášti relief sv. Prokopa. 3. Průměr 58 cm, výška 45 cm má kolem čepce nápis GOSS MÍCH ANTONI PEGL IN BYDWEIS ANNO 1760; na plášti reliefy: sv. Josef a sv. Prokop. 4. Průměr 41 cm, výška 31 cm\ byl sem přenesen z kapucínského kostela sv. Anny v Budějovicích, má na plášti malý krucifix a kolem čepce nápis minuskulní, nečitelný.

Kalich 25 cm vysoký má kuppu stříbrnou barokní, s košem figurálně tepaným a prosekávaným; noha jest novější. (Pochází ze zrušeného kostela sv. Jošta v Krumlově.)

Kasule barokní, bílá, zlatém, stříbrem a hedbávím skvostně vyšívaná.

Bída.

Mohyly v lese Mojči, kruh z hrubých kamenů, chudé nálezy v museu na Ohradě (Mitth. d. C. C. XVIII., 56.)

Obr. 7. Borovany.

líiJL-4. L_L1;

: :Hy........- 'ly.

■óji;;:.. <•

•?

•i

......»v

Půdorys chrámu S konventem a residenci/ Průřez kostela a kaple škapulířové.

•-'■'i

DlD

é?,.

j/

ji

iifc

A

áj

i;

■j

í,yx

^r4

m.

\n

>r

3<J

v* / ■

ITL

jj ::: --'ttrríív.v:

f;

>k

áft

T!

IÁ

/''V

KB

Í'4|XXXÍ4I

■JL

1|

Borovany.

Trajer J., Historisch-statistische Beschreibung der Diócese Budweis, p. 348 a t. d — Braníš J., Zpráva české reálky v Budějovicích r. 1888; týž Mitth. d. C. C. 1890, p. 164—170; týž Dějiny umění středověkého v Čechách, II., 106, lil, 117.

Petr z Lindy, muž původu neznámého, jenž ve službách rožmberských zbohatl a Borovany s některými okolními statky zakoupil, založil r. 1455 v Borovanech klášter řeholních kanovníků sv. Augustina. Založení bylo dne 10. srpna 1455 králem Ladislavem a dne 19. září 1458 papežem Piem II. potvrzeno. Mniši přivedeni jsou z kanonie Třeboňské, ještě za živobytí Petrova zbudován kostel a po roce 1466 za patronátu rožmberského budova konventní. V XVI. věku klášter jen živořil, a když r. 1557 mniši morem vymřeli, zmocnili se zboží Rožmberkové. Roku 1631 byla kanonie z rozkazu císařského obnovena a v první polovici XVIII. století vzkvétala tak, že r. 1729 zbudována věž a za podnikavého probošta Augustina Dubenského r. 1746 kaple škapulířová, po ní nová presbyteř kostelní a proboštství. Dne 14. listopadu 1785 byl klášter zrušen, kostel stal se farním, residence proměněna v zámek, konvent upraven za obydlí faráře a sluhů panských.

CHRÁM NAVŠTÍVENÍ P. MARIE (farní) jest budova orientovaná, dílem z tesaného kamene, dílem z kamene lomového a z cihel provedená, omítnutá. Jižní stěna lodi rozčleněna jest čtyřmi dekorativními opěráčky, které nikoli ze základu, nýbrž v soklu v různé výši od země bez podpory vystupují klínovitě dvěma stranami (0‘35 ni) trojbokého hranolu a po dvakráte jsou přerušeny malou římsou. Dva vybíhají v štítky záclonovým obloučkem lemované a bambulkou zakončené, dva mají na vrcholu cimbuří o třech zubech. Rohový, částečně zazděný pilíř na jihozápadním konci vyniká pravidelně třemi stranami hranolu čtyřbokého, jest rovněž římsami přerušen a štítkem zakončen. Zdivo presbyteře rozčleněno jest pilastry.

V jižní zdi lodní jsou čtyři veliká gotická okna prutů a kružeb zbavená, presbyteř má s každé strany jednoduché okno barokní. V západním průčelí patrno jest původní okno gotické, později v okrouhlé proměněné a konečně docela zazděné. Vysoký průčelný štít proveden jest z cihel neomítnutých a rozčleněn na spůsob panelu lesénkami a hrotitými obloučky, profilovaná obruba jest čistě vypracována z granulitu, ozdobný kříž na vrcholu jest uražen. Barokní věž kryta jest ozdobnou cibulovitou bání. Ze síňce k jižní straně kostela později přilepené vcházíme dveřmi v minulém století dosti prostě upravenými do vnitra, jež elegantními rozměry mile překvapuje. Jest 3268 m zdéli, STO in zšíři a 12’20 m zvýši. Tři. páry opěrných pilířů uvnitř umístěných a z líce zdi na 80 cm vystupujících děl loď na čtyři nestejně dlouhá travée (6'30—5'20—6T0—630 m). Západní z nich vyplňuje empora, na níž býval kůr mnišský. Patky klenby její za-

loženy jsou u samé dlažby, z každého kouta vystupují dvě silná, hruškovitě profilovaná žebra rozvětvující se v čtyřpaprskovou hvězdu; při výšce 3‘80 m působí klenba tísnivě a otvírá se do lodi bohatě profilovaným hrotitým obloukem.

Tx

.......... iiA ”

-

■s

gP

?u

N,

■ O:

ÉĚĚĚ

wfá. W

11

\|

*•

..

Plila?

>.

m?X

žl !• . i

m •. \ >

'■*7

mg

ry

Ifí

■J*

“WH

3>1 :

Obr. 8. Borovany. Klenba chrámová a vrch oltáře.

Opěráky 073 m široké mají hrany otupené žlábkem a šikmým páskem a na čelné straně příporu válcovitou, dvěma třetinami obvodu vystupující; táž spočívá na 045 m vysokém, osmihraném podvalu, má attickou patku a hlavici z oblounů a žlábků složenou, polygonalní deskou krytou.

Od hlavic rozvětvují se hruškovitě profilovaná žebra hvězdové klenby se svorníky různé velikosti a podoby. Presbyteři nejbližší, veliký lichoběžníkový svorník nese znak Petra z Lindy, následující ozdoben jest jetelovým čtyrlístkem, třetí trojlístkem, ve čtvrtém jest otvor.

Barokní kněžiště má závěr eliptický, stěny pilastry a římsami rozčleněné, klenbu báňovitou, zašlými freskami zdobenou. Původní presbyteř byla polygonalní a měla na venek opěráky o dvou ústupcích.

••

• :Y®:

ĚL__*

■ě

k jr ■

'• %?i[Á

ésá

■% ■

,*4,

KOSTEL SV. JANA KŘ. A SV. PROKOPA (hřbitovní) byl

7. Pohár stříbrný, tepaný; zpodek stříhaná práce z

Plavnice.

SEZNAM UMĚLCŮ.

t*

íj

,*4,

'_w

Obr. 9. Borovany. Okno ambitu.

Z výzdoby chrámové má uměleckou cenu hlavní oltář, slušná barokní řezba z r. 1679 s pěknými sochami, a intarsiemi zdobená sedadla mnichů na kůru.

Ciborium stříbrné, pozlacené, 41 cm vysoké jest bohatá augšburská práce z r. 1685, ozdobená emailovými medailonky a drahokamy.

Z prvního travée lodi vedou jednoduché dvéře do sakristie v minulém století zbudované. Y ní jest veliká síň kredenční, na hořejší části posud intarsiemi zdobená, a cínová, porouchaná lavatoř v podobě koule s dračí hlavičkou na výtoku.

K sakristii přiléhá v ozdobném slohu barokním zbudovaná kaple škapulířová, 12'70 m dlouhá a 9 m široká se stěnami pilastry rozčleně-

nými a klenbou báňovitou, jež ozdobena jest pěknými freskami. Uměleckou cenu má i oltář, kazatelna a sochy ve výklencích; dvě intarsiemi zdobené stolice jsou již velmi sešlé. — Železné krávy, ovce atd. obětní symboly.

Z neveliké ale solidně zbudované stavby bývalého konventu má uměleckou cenu ambit, do něhož se z lodi kostelní zmodernisovanými dveřmi v severní zdi prolomenými vstupuje. Chodba čtverečná, 4 m široká obkličuje 10 m dlouhé a široké nádvoří, do něhož na 90 cm z líce zdi vystupují po každé straně dva 53 cm široké

opěráčky. Až do výše prvního patra mají tvar obyčejný, dále však osazeny jsou prohnutou, římsovitě přečnívající kosinou, nad níž vynikají ze stěny klí-novitě, ostrou hranou pětibo-kého hranolu; nahoře jsou kosmo seříznuty a patrně pozdějšími opravami porouchány. Mezi opěráky otvírají se po každé straně nad soklem čistě vypracovaným tři okna, prutů a kružeb zbavená ale tvaru zajímavého. V severním, východním a jižním křídle překlenuta jsou hrotitými oblouky s rameny skoro přímými, v západním křídle jsou oblouky . okenní polokruhové, nad nimi však přepínají se vysoké oslí hřbety tvaru skoro záclonového.

F JPW

•1.-.. n

fÁ

X.

:?f!

Obr. 10. Borovany. Část klenby ambitu.

Opěráky, sokl, ostění i oblouky jsou z jemného granulitu čistě pro

vedeny.

Rovněž rozmanitě s hravou libovůlí provedeny jsou klenby ambitu. V jižním křídle, z jehož stěny vynikají slabé trojboké opěráčky kostelní, jest klenba hvězdovitá, zdobená na svornících erbem Petra z Lindy a pěti-listou růží, v západním křídle jest poloviční hvězdová klenba, jejíž konsoly zapuštěny jsou na jedné straně v pilířích, na druhé ve stěnách proti osám oken. V severním a východním křídle jsou klenby síťové s žebry v rohových polích ledabyle spletenými. Profily jsou suché, hledané, úpadek prozrazující.

Jihovýchodní roh ambitu vyplněn jest věží. Zvony jsou těžko pří

stupné.

1. Průměr 105 cm, výška 84 cm, má kolem čepce minuskulní nápis:

s ab ponorem s soimre íriniíatt © 7 © tttbtotboe © ontfaíi © amto © bomint © tutlest.no © i]ttabrittjettfesmto © ttonajestoto © ocíaoo

tofjattes cantarisía (lvíček.)

to, Há

C»Sá

gťf

pí

Ij, !

1“

1.1

‘•■I

ílik

m:u

-■i,

•í i

t|y

Obr. 11. Borovany. Zámek.

řt

li

■■¹

IU.____

immm

t i,*--; -

• ‘ J-L '.

■-U

)úm

Na plášti sv. Jan Evg.

Dva menší zvony byly r. 1890 v Budějovicích od R. Pernera přelity; první měl průměr 73 cm a vážil 245 kg, kolem čepce byl minuskulní nápis:

o amto bonttnt o m° o trče⁰ ® ^exxutir © fofa © eji © rampana © tn honoře Tet © toenrcflatj © amen

Na plášti relief čtverhraný, 13 cm dlouhý a 10 cm široký, v něm krucifix, na jeho koncích pelikáni, u paty lebka, po stranách P. Maria a sv. Jan, nahoře andělé s odznaky slunce a měsíce a kolem drobounký nápis

o dds mnnes qoi írart Jtfts jtgoram íjanc cmtfptrite Tnemores mú pempcr jt tiž ti numbtmt mmc bcjptnÍE

Relief byl vyříznut a uložen v městském museu budějovickém, odlitek pak i se starým nápisem dán na nový zvon.

Druhý 69 cm v průměru, vážil 200 kg a měl kolem čepce nápis:

+ aoE a ntarta 4 graf ta a pinta a bmnimts a frcum a brně

ZÁMEK, bývalé proboštství, jest úpravná, v polovici minulého sto letí vážnějším slohem barokním provedená jednopatrová budova o třináct osách s dvojpatrovým středem trojosým, z fronty vystupujícím. Průčelí jest rustikou a pilastry vkusně rozčleněno.

Na náměstí pranýř kamenný s letopočty 1656 a 1739.

Nedaleko městečka u Stropničky kamenná barokní socha sv. Jana Nep. s andílkem držícím krucifix a nápisem na podstavci:

HONORl

aC VeneratIonI DIVÍ IoannIs nepoMVCenI

PATRONI EREXlT F. P. P. C. B LAT. *)

Boršov.

Trajer J., H.-st. Beschreibung d. D. B., p. 92. Sedláček A., Hrady, zámky a tvrze,

III., str. 291.

KOSTEL SV. JAKUBA V. (farní) darován byl r. 1290 od Alberta z Boršova klášteru Vyšebrodskému, nynější stavba pochází z konce XV. století.

Budova orientovaná z lomového kamene má pouze rohy z kvádrů jest hrubě omítnuta a skládá se z kněžiště, lodi a průčelně věže; k severní straně kněžiště přiléhá sakristie, k lodi pozdější sínec. Na straně západní jest do věže vchod gotický, prostě otupený, okna věžní jsou čtverhraná s otupeným ostěním, střecha nízká, valbová. Před gotickým, poněkud živěji

*) t. j. 1735. Franciscus Plank, praepositus Canoniae Borovanensis Lateran.

článkovaným portálkem severním jest malý barokní sínec. Do sakristie vedou z venku dvéře s vodorovným nadpražím, jichž ostění prutem jest lemováno. Na východní straně presbyteře vystupují z drsné střikové omítky čtyři prázdné, hladké štítky, zde zachovalo i původní podobu gotické okno dvojdílné s jednoduchou plamenovou kružbou. Z jižní strany presbyteře vystupuje slabý, nepatrně osazený opěrák a na téže straně lodi spatřuje se páska s letopočtem 1496 a vedle ní malé štítky, na jednom namalována pětilistá růže, na druhém mistrovské znamení. Střecha lodi jest nyní nízká, dle zachovaného štítu sáhala však původně až k okapu věže.

Obdélná, přímo uzavřená presbyteř jest 8 m dlouhá a 6*7 m široká, přepjatá dvěma travée gotické křížové klenby, jejíž žlábkem otupená žebra vycházejí od konsol, které mají podobu lidských hlav a protínají se v malých svornících; na jednom jest hrubě vytesána tvář Kristova, na druhém pětilistá růže. Ve východní stěně jest původní okno gotické, po jižní straně dvě okna nemotorným rozšířením úplně změněná. Gotický

triumfální oblouk jest jednoduše otupen.

Obr. 12. Boršov. Půdorys kostela.

Loď 12 m dlouhá a 10 m široká má strop na rákos omítnutý, po každé straně dvě rozšířením v obdélník úplně pokažená okna a v pozadí barokní kruchtu na dvou pilířích. Klenba sakristie jest pozdější, valená, v prvním patře nad ní depositář. Z původní výbavy zachovala se jen křtitelnice kamenná, kalichovitá, 89 cm vysoká a 95 cm v průměru. Kalich její zdobí 8 štítů s těmito znaky: 1. vodorovné břevno, 2. j]2, 3. ležící půlměsíc, 4. dva listy révové, 5. hvězda,

6. štít svisle rozpoltěný, 7. vodorovné břevno, 8. pětilistá růže.

Hlavní oltář, slušná barokní práce, ozdobená sochami P. Marie, sv. Benedikta, sv. Bernarda, sv. Linharta a sv. Floriána. Při stěně kněžiště slušná dřevěná barokní socha sv. Václava a v lodi soška sv. Šebestiána pocházející ze shořeného kostela sv. Víta u Habří. Na stěnách lodi dva veliké obrazy ze 17. století; na jednom sv. Malachiáš, papež Benedikt XII. a blah. Gaufrid; na druhém sv. opatové Robert, Alberik a Štěpán.

Dřevěná tabulka v lodi nad severním vchodem s nápisem: 1230 aedifi: ren. 1809 zaručuje jen datum obnovy, neboť stavba sama usvědčuje slohem letopočet 1496.

Dva kalichy, jeden s tepaným košem, druhý s tepanou nohou, a malý pacifikál jsou z doby rokokové a práce nevelké ceny.

Ve věži visí tři těžko přístupné zvony. 1. Největší, bachratého tvaru, 86 cm v průměru a 59 cm výšky má na čepci mezi čtyřmi pásky minus-kulní nápis:

f Maria ntrgo tnrgmnm ntaria mater grade mater mtsertcorbie ín nos a íjosíe prríege in íjora morfia snaripr

f amto bomť rrťrccťbex^aeu nteolaa bvx ma beposce rrobis omnium remižionem rrimintmt tomu plaranbo ftlium

isíer foit Bobům

Kolem pláště jest pěkně zřetelně odlit otočený provázek s uzlem na kličku, pod ním tři malé reliefy: P. Maria, sv. Jakub a sv. Bernard, nad věncem dva nepravidelné pásky. Dílo to patří k nejzajímavějším památkám našeho zvonařství.

2.    Prostřední zvon tvaru štíhlého, 55 cm v průměru a 47 cm výšky má kolem čepce mezi dvojitým páskem minuskulní nápis:

are ntaria gracia plena bominos íecrnn benebirfa to in molím

3.    Nejmenší, 47 cm v průměru a 37 cm vysoký, barokními ornamenty a krucifixem zdobený, jest puklý.

Březí.

(Okr. T r h o s v i n s k ý).

Hromadný nález bronzů (Mitth. d. C. C. XIX., 186. Mitth. d. anthrop. Ges. XXIII., 56. — Památky XV., 777. J. Richlý Die Bronzezeit in Bóhmen 66.)

Budějovice České.

Grueber B., Die Kunst des Mittelalters in Bohmen I. 91, II. 7,

Tra jer J., Hist.-st. Beschreibung d. D. B. p. 1—29. — MikovecB. Starožitnosti a památky, I. 38.

Braniš T., Zpráva české reálky v Budějovicích

14, 57, 59, 118; IV. 37, 38, 104.

1887. Týž Dějiny středověkého umění v Čechách, I., str. 95—97, 103; II., 22 — 24, 41, 52, 138. — Huyer R., Geschichte des Bráuwesens in Budweis.

Nynější město založeno bylo od krále Přemysla II. r. 1265 a jest pravidelnou rozlohou svou vzorným příkladem města Otakarského. Veliké náměstí tvoří pravidelný, orientovaný čtverec, kolkolem loubím obklíčený. Z každého rohu náměstí vybíhají v pravém úhlu dvě ulice a uprostřed severní strany jedna ulice užší, domem krytá; v přiměřené vzdálenosti vedou napříč čtyři ulice se stranami náměstí rovnoběžné a kromě toho po východní a severní straně úzká ulička hradební.

HRADBY MĚSTSKÉ byly v našem století většinou odstraněny; ze zbytků ponejvíce na západní, k řece přiléhající straně města zachovaných a dle starých rytin můžeme však posud učiniti si obraz starého opevnění.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Budějovický.

;■

i*

úW^V Vv/V*

'Vwv

' f ’ «$ f;|

ir«

ví

; >*■

..f.

Li;

? 4Vs

£4

:.i

K,

V\

I' rf

li"

L \ ■

N\

AjSS;

Mik

UfaířřVlíl

x\r"

I i s

5 \\\\\yj#

MÍj

¹ i 1*

rjli | If

Obr. 13 Budějovice. Pohled na město r. 1666.

ji

mm

kl

K-

t *?i

-"'I#

WS

jg*

\N

i,

Jí

i.

ii

"šh

JSS

»**j|

B-!

Prp

|f/

t5

** -f?- > t

•rv'

SC

\!

iř

||'^ \

f'l£.

řJ

«?

/ >ž*r

<ĚJk

m £T v.

Wl

fck :'J

i mi

li

i*

’'%m

S| ■; W

."i?

y*-

L<; ■

/i i

ii

-m

9** *

tm

j i||i

<ci:

.ř.

rO’'

&WA ■

i*

,!P

ř.

>iK

\P

?!

■■

fJT

!%%

Wi

*lždŠÍPÉžÉ

mm

£^.,í

Hradba byla dvojí: vnitřní a vnější. Vnitřní, z lomového kamene zbudovaná, l⁻4 m silná a 7 m vysoká zeď měla původně uvnitř dřevěné

wA

ji

ralrm

Mr/ÍĚ ší^Mm

Iy9pjr ‘V ífJ

Pf«i

pA

?P

||

ki

žití

-“X

Ssř..

‘*1

An!

L*

** «■

v.l

Lfl-

rv

TTm*?]

11kí

.-Qďžuféa {Ffufj- '    -Čfes

;ý>í M

a.w - -    ,••    . /:lžrtL i " ■

mm

Obr. 14. Budějovice (pohled od řeky) z roku 1665.

podsebití, které ve XIV. století zaměněno chodbou zděnou, prejzovými stříškami krytou. Z ní vystupovaly bašty okrouhlé neb klínovité, nevysoké

■3?,    ■&    -K-

illMírV ^rm

...

M-

v?/

es*

- ti "a

SNI

v *. *K£®s?*

■•'r-. Š Á':

I?

^aRňnii

Sil

sse

Sfffl

3 ,i e B.i3

^,a««S«s»reB|a

rP '

*fl

rl

!•

■m

fa

z*

■<><

wi

HHl:

í=;

____!

fy-^rs~^žZ=zZz - ■rs^aiasSí

Obr. 15. Budějovice (náměstí) r. 1665.

do města otevřené, kryté štíhlými prejzovými střechami. V době Karlově sesílena byla hradba tato vysokými čtverhranými věžemi, které byly z lomo-

vého kamene s kvádrovými rohy a měly střechy valbové. Mohutné věže byly rovněž nad hlavními branami, jež měly zvláště zajímavé předbranní, a nad vodní brankou, která byla blíže mlýna. Hlubokým příkopem teče na stranách, kde město k řece nepřiléhá, rameno Malše, t. zv. Mlýnská stoka. Vnější hradba byla z parkánu jen 3 metry vysoká a něco přes metr silná, podsebití na ní nebylo, obránci kryli se jen slabou poprsní, bašt neměla mnoho a ty byly nekryté, dovnitř otevřené. I před vnější hradbou byl příkop, kterým tekl potok Dobrovodský.

v'-:

JfwsC

. / íil

fiffir?

.7*vj

./• > 3mLL

ísi

i::

Obr. 16. Budějovice. Věž u Zadního mlýna se zbytkem hradební chodby.

Z opevnění posud zachovaly se: 1. tři čtver hrané věže ze XIV. století. Nejpěknější z nich jest na severozápadní straně města u Zad-šího mlýna, v půdorysu 8 m dlouhá a 5 5 m široká; má vysokou, prejzemi krytou val-bovou střechu s malebnými arkýři na vnějších stranách. Na vnitřní straně přiléhá k ní dobře zachovaný zbytek hradební chodbičky, spočívající na pěti vysazených kamenných nosičích, z nichž krajní živě jsou článkovány. Věž v Široké ulici na jižní straně města pozbyla již své původní úpravy a jest dosti prostou. Dobře zachována jest věž při ústí Malše, zajímavá tím, že hořejší patro jest mnohem slabší. Od této věže až k bývalé vodní bráně u Předního mlýna zachovaly se značné zbytky vnitřní i vnější hradby s kusy branného ochozu opatřeného střílnami terrakottovými a s několika staršími baštami, z nichž nejpěknější jest okrouhlá Otakarská v biskupské zahradě, 7'5 m v průměru a ve zdivu až k štíhlé prejzové střeše 8 m zvýši.

CHRÁM SV. MIKULÁŠE (kathedrálný a děkanský) založen byl s městem ve druhé polovici XIII. století, jak patrno z bully Bonifáce VIII., dané v Římě 3. dubna 1297. Úplně přestavěn r. 1519—25 jako stejno-lodní o 6 pilířích, r. 1551 se sesul, načež s ponecháním zbylé presbyteře nově byl zbudován, po požáru 1641 opět přestavován a do r. 1649 uveden celkem v nynější podobu; ve druhé polovici minulého století proměněna poslední travée bokových lodí v uzavřené kaple.

Budova orientovaná, omítnutá, kromě částečně zachovaného zdivá kůru barokní, bez umělecké ceny. Průčelí pilastry rozčleněné má tři prosté vchody a nad nimi výklenky s dřevěnými sochami sv. Mikuláše, sv. Václava a sv. Víta, výše tři okna čtverhraná, ve štítě pilastry ozdobeném okno polokruhové a nad ním výklenek se soškou P. Marie. Zdi bokové rozčleněny jsou pilastry, prolomeny prostými vchody a čtverbranými okny. Staré opěráky pětibokého závěru spojeny jsou v pořímsí oblouky, okna pokažena a přepažena; celé stavení kryje ohromná tašková střecha s hrubým krovákem o dvou báňkách.

Kůr 20 95 m dlouhý a 8‘42 m široký má stěny rozčleněné pilastry s barokními hlavicemi a klenbu valenou s kuklicemi, štukaturou zdobenou. K němu druží se 25’70 m dlouhý a 2435 m široký prostor, rozdělený šesti hrubými pilíři na tři lodi, z nichž prostřední jest o málo vyšší než bokové; hlavní loď má klenbu valenou s kuklicemi, v bokových jsou klenby křížové. Hrubé štukové římsy na pilířích, nad arkádami a štukové ornamenty po klenbě jsou dosti nezdařilou výzdobou. V pozadí zřízena v XVII. století kruchta toskánskými sloupky podporovaná. Po severním boku kůru jest kaple sv. Auratiana a za ní sakristie farní, po jižním boku kaple Mariánská se sakristií kapitulní.

dSk

gř

J£K®$

• as

• •*,

tauáíSi'

• I.,

Pl

Obr. 17. Budějovice. Hradební věž u Malše.

Hlavní oltář z doby empiru (1791) bez ceny, stolice kanovnické, barokní, dosti prosté, pocházejí ze Zlaté Koruny, pěkná sochami a reliefy zdobená barokní kazatelna z chrámu theatinského v Ostruhové ulici v Praze. Slušně kovaná barokní mřížka dělí kůr od lodi. V severní lodi slušný barokní oltář sv. Jana Nep. s pěkným obrazem z r. 1760, v jižní podobný oltář sv. Anny z r. 1771; při pilířích oltáře sv. Barbory a sv. Kateřiny z doby empirové bez ceny z r. 1791. Barokní skříň varhan ozdobena jest mohutnými postavami obrů. Uměleckou cenu mají v kaplích i oltář sv. Auratiana, slušný barok z polovice XVII. století, a oltář P. Marie, skvostné stucco lustro.

Na triumfálním oblouku epitaf z šedého mramoru s nápisem:

Ultima

Parentum consolatio Summa Familiae expectatio Majorům cumulaturus merita dum altiora honorum culmina Scandere capit Virescente Fortunae Floře humilem elegit Tumulum Altifsima Coeli gaudia Conscensurus Illmus DD. Leopoldus S. R. J. Comes Berchtoldt L. B. ab Ungarschitz

S. C. R. A. M. Cam. ět Cons. Ord. S. Steph. Eq:

Reg. Boh. Apel: Afs. R. Dist: Bech: part. Bud:

Cap. Reg. Obiit 1 Jan. 1769

• •.V.-. *

ff

14-j ? ? ? fm f.

Obr. 18. Budějovice. Půdorys chrámu sv. Mikuláše.

Ve farní sakristii pěkná barokní skříň ze Zlaté Koruny a jiná slušně vyřezávaná, zapuštěná ve stěně.

Monstrance stříbrná barokní z 18. stol., 92 cm vysoká, bohatě tepaná, skvostně ozdobená smaltováním a drahokamy. Na noze čtyři smaltové obrázky sv. evangelistů, v záři smaltový obrázek večeře Páně, emailovaní andílkové, klasy a listí, hrozny z granátků, tepané podoby Boha Otce a Ducha sv. Korunka z drahokamů.

Kalichy pěkné dva, jeden rokoko tepaný, emaily zdobený, 30 cm vysoký, druhý empir 32 cm vysoký. Mosazné svícny renaissanční čtyři 43 cm vysoké, dva 40 cm vysoké.

Z paramentů uměleckou cenu má kasule barokní a kappa příslušného pluvialu, zlatém a stříbrem bohatě vyšívaná, a čtyři mitry, dvě zlatém a dvě stříbrem vyšívané ze stol. XVIII.

Nedaleko od severozápadního rohu kostela stojí mohutná, asi 70 m vysoká věž, zbudovaná mezi 1. 1549 —1577 od mistra Vincence Fuggerala.

Zdi 3 /« silné jsou vně z kvádrů, vnitř z lomového kamene, slabě lomené oblouky oken prozrazují stopy gotiky, hlásná pavlač s toskánským sloupením a trojitá, mědí krytá báň jsou renaissanční. Jižní stranu zdobí kamenné znaky, říšský a městský, nad vchodem do šneku, jenž až k prvnímu patru sáhá, jest letopočet 1553.

Pri

iSř *

Mm

I;

v-

á&

rř

M *

•' II

4 yfe ^

•pp a

! tk    ;

■M

n /:->

yVfe^

fT

=i_ 'IŘI*

^ =SrfJl

■‘-.‘V'!

Y®PigyH

-TÍAVy.

Obr. 19. Budějovice. Část průčelí chrámu sv. Mikuláše.

Zvony vynikají pěknou harmonií. Největší »Pumrreiin* má průměr 1‘82 m, výšku R47 n;, váží 61 ct. 23 1., kolem čepce mezi barokními ornamenty jest nápis:

HOC OPVS DEO B : V : MARIA: S. NICOLAO AVRATIANO DONATO 1N HONOREM FABRIPARATVM DEPELLAT LONGE FVLMINA BELLA LVEM VERBVM CARO FACTVM IESYS NAZARENVS REX IV-

da:orvm mdcčxxiii sYLVIVs kreYz LInCensIs Me fVDIt

Na plášti P. Maria Budějovická, sv. Mikuláš, sv. Auratián a sv. Donát.

\mJÁ

■w

Í'Á

■*É»

ÚtĚSih

JŽj

i®

%0

M.

£Ě*

*15? ■ «:-:•: .V,

fiMBiiTUit if iiir*^    v\imrr

Obr. 20. Budějovice. Monstrance kathedr. chrámu.

2. »Marta«, průměr 144 5 cm, výška 120 nvz, váha 31 ct 13 /, nahoře mezi barokními ornamenty nápis:

-f SANCTE DEVS • SANCTE FORTIS • SANCTE IMMORTALIS MISERERE

nobis + sYLVIVs kreYz LInCensIs Me fVDIt

Na plášti nejsv. Trojice a sv. Vít, pod ním

S. VITVS

Kolem věnce:

+ CAROLVS SEXTVS TERAVGVSTVS CVM ELECTa CONIVGE SVA ELI-SABETHA REGIA PROLE GRAVIDA ÓORONANTVR PRAGAC QVlNTA

et octa V a septeMbrIs x Deo Věro LaVs et gLorIa

3.    »Poledník«, průměr 121‘5 cm, výška 98 cm, váha 19 ctu. 13/, na čepci mezi barokními ornamenty nápis:

+ AB IGNE FVLGVRE ET TEMPESTATE LIBER A NOS DOMINE IESY

christe sYLVIVs kreYz LInCensIs Me fVDIt

Na plášti P. Maria a sv. Jan a Pavel; na věnci:

+ CYM BINIS ALYS ETIAM HOC SVM TEMP O RE FVSA

4.    »Octava« ; průměr 92 cm, výška 74 cvi, váha 7 ct. 76 l, na čepci mezi barokními ornamenty nápis:

SILVIVS CREYZ GOSS MÍCH IN LINZ ANNO 1723 Na plášti sv. Markéta, sv. Alžběta a sv. Karel Bor. a nápis:

HONORl

ET

VeneratIonI

DIVIs

CaroLo eLIsabetha;

ET

Margaretha:

In

ANNO ISTO

fVsa

5. Průměr 64*5 cm, výška 53 cm, má kolem čepce nápis:

GOSS MÍCH PAVL HAG IN PODWE ANNO 1684 SANCTA MARIA ORA

PRO NOBIS

Pod ním barokní ornament, na plášti Matka Boží s Ježíškem.

V báni 6. »Stříbrný zvon«, průměr 102'5 cm, výška 90 cm, na temeni medaile, kolem čepce jemný renaissační ozdobný pás; na plášti s jedné strany krucifix a pod ním:

REX gloria:

VENI NOBIS CVM PÁCE MDCXXX

s druhé strany P. Maria a pod ní:

MARIA

HILF MIR VON NOT O MARIA

Na věnci jemný ornamentek a po straně :

ADALBERT V S ARNOLD HAT MÍCH GEGO

7. Umíráček, průměr 45 cm, výška 35 cm, kolem čepce nápis:

IESVS MARIA IOSEPH S: BARBARA REIN SOLLEN ALLEN STERBENDEN GNEDIG VND PARMHERZIG SEIN SILVIVS CRVCE GOSS MÍCH IN PUDWEIS ANNO 1705 Na plášti krucifix, P. Maria a sv. Barbora.

Na věnci:

PALTH : FRA : MARDETSCHLEGER K : K : M: Y : A : ZEIGWART VND DES : E : ANNA BAR : ROS : HABĚN MÍCH MACHEN LASSEN ANNO 1705

8.    Veliký hodinový cimbál v průměru 97'5 cm váží asi 12 ctu a má kolem čepce nápis:

BEATUS SERVVS QVI CVM DOMINVS VENERIT INVENIT EYM VIGI-LANTEM + VIGILATE ERGO QVIA NESCITIS DIEM NEQVE HORÁM •

1 • 5 • 3 • 8

9.    Malý cimbál v průměru 43 5 cm má jen letopočet 1583.

KAPLE »ÚZKOSTI PÁNĚ« několik kroků východně od kathe-drálného chrámu zbudována r. 1727. Vysoká barokní stavba, vně dosti jednoduchá, omítnutá, v podobě osmihranu s čtveiečnými věžičkami v průčelí, má prostý vchod, v tambouru čtverhraná okna; věžičky a prejzy krytá kuple mají na vrcholech plechem pobité báňky. Vnitřek 7'20 m dlouhý a 6'70 m široký ozdoben jest slušnými freskami, v báni zobrazen Bůh Otec, kolem andělé s nástroji umučení, v tambouru a pendentivech alle-gorie osmera blahoslavenství. Na oltáříku jest pěkný obraz Spasitele v zahradě Gethsemanské, na stěnách visí slušné obrazy sv. Josefa, sv. To

máše Aq. a sv. Teresie.

CHRÁM OBĚTOVÁNÍ P. MARIE (klášterní) s bývalým klá

šterem dominikánským jest nejstarší a nejpamátnější budova města. Založen byl dle listiny ze dne 10. března 1265 v opisu zachované zároveň s městem a vysvěcen dne 3. června 1274 (patrně jen kůr!); r. 1381, 1463, 1521, 1560 a 1728 postižen požáry, jimiž však zdivo mnoho neutrpělo. Ve druhé polovici XVII. století provedeny v lodi chrámové značné změny arkád a oken, též klášter byl v době baroku v hořejším patře přestavěn. R. 1865 byl kostel opraven, při tom však kaple po bocích presbyteria zbořeny.

Klášter byl západním, k řece obráceným křídlem v hradbě městské, stranu severní zaujímá orientovaný chrám, k jehož jižnímu boku přiléhá budova konventní s ambitem. Kůr chrámový jest z lomového kamene, jen na opěrácích, ostění, římsách a ozdobách užito tesaného pískovce. Při pěti-bokém závěru vystupují na 120 cm z líce zdi čtyři 1‘12 m široké opěrné pilíře a při počátku závěru dva pilíře o něco slabší. Přerušeny jsou pouze slabou pásovou římsou, jinak vystupují bez osazení až k římse odkapní, kde jsou sedlovitč zakončeny. Po stranách kůru, kde bývaly kaple, opěráků není. Tři vysoká a úzká okna závěru mají ostění v pravoúhlých a šikmých ústupcích se rozšiřující, jsou dvojdílná s kružbami ze tří trojlistů sestrojenými; dvě okna v bokových stěnách mají ostění podobně pro-

filované, ale jsou užší, bez prutů. Po severní straně kůru jsou dvě kratší okna dvojdílná s kružbou trojlistou a ostěním jednoduše vyšpaletovaným, po jižní straně bývala dvě podobná, jedno jest však zazděné.

V severovýchodním koutě mezi kůrem a příčnou lodí vyniká z po-římsí zchátralý chrlič v podobě žáby a v pořímsí příčné lodi šest hrubých krakorců, jež bezpochy nesly pavlač, na kterou se vystupovalo ze šneku, který k severovýchodnímu rohu příčné lodi v podobě hrubé čtverhrané vížky jest připojen. Severní zeď lodi příčné jest z dobrých cihel a prolomena oknem trojdílným s kružbou z čtverlistů sestrojenou. Vchod zde umístěný s letopočtem 1667 na vodorovném nadpraží byl v době baroku

)l

H-L-LL-L

Obr. 21. Budějovice. Půdorys chrámu klášterního.

patrně rozšířen a přistavěna k němu nepěkná předsíňka, nad níž zřízeno malé oratorium. I západní stěna příčné lodi jest cihelná, dále však užito na podélné části chrámu zdivá smíšeného a jen na ozdobných částech tesaného kamene. V koutě mezi severním ramenem příčné lodi a lodí hlavní jest druhý zchátralý chrlič. Ze severní zdi lodi bokové vystupuje šest opěráků neosazených, přerušených pásovou římsou, zakončených kosinou, před níž býval štítek. Mezi třetím a čtvrtým opěrákem přistavěna jest v minulém věku kaple sv. Anny úplně beze slohu; okna severní bokové lodi nabyla rozšířením ohyzdného, obdélného tvaru. Opěráky ze zdi hlavní lodi vystupující jsou slabší, cihelné s malým ústupkem, zakončené kosinou s čelným štítkem, jenž původně vybíhal v malou křížovou kytici. Okna mezi nimi jsou nyní polokruhová, ale na podkroví bokových lodí posud zbývají zpodní části ostění a prutů původních dvojdílných oken gotických. K se-

verozápadnímu rohu chrámu připojena jest jednopatrová věž hradební, v západním, z lomového kamene provedeném, neomítnutém průčelí jsou tři úplně předělaná okna; cihelný štít rozčleněn hrubě gotickými obloučky na způsob panelu. Na jižní, ku konventu obrácené straně kostela jsou okna hlavní lodi rovněž přeměněna v polokruhová a okno příčné lodi prutů a kružeb zbaveno. Ze vchodů do ambitu vedoucích jest zadní barokní s vodorovným nadpražím, přední (v příčné lodi) gotický ale dosti pozdní se slabým profilem. Střechy jsou taškové.

Vnitřek chrámu skládá se z kůru, lodi příčné a podélného trojlodí.

SEEf-iíži.

■■í'

tes

1

Kůr ve světlosti 21-28 m dlouhý, 8‘50 m široký a 18'60 m vysoký, uzavřen jest pěti stranami osmiúhelníka a zklenut gotickou křížovou klenbou ve třech polích s šestidílným závěrem. Oblé přípory počínají ve výši bankálu oken konso-lami, z nichž první dvě v podobě mužské a ženské hlavy považují se za podoby krále Přemysla II. a jeho manželky Kunhuty. Kalichovité hlavice přípor v závěru jsou ozdobeny lupením, na jedné jest podoba vepříka v dubovém listí žaludy chroustajícího. Štavnatě profilovaná žebra klenby protínají se ve velkých svornících, tři poslední okrášleny, jsou pěti-listou růží, křížem a Beránkem.

Obr. 22. Budějovice. Pohled na kůr klášterního chrámu od severu.

Triumfální oblouk, v šikmých a pravoúhlých ústupech rázovitě profilovaný, spojuje kůr se stejně vysokou lodí příčnou, která nevybočujíc z šířky chrámové jest 20'40 m dlouhá a 7 m široká. Pasy od triumfálního oblouku k prvnímu páru pilířů vedenými rozdělena jest na tři travée, zklenutá gotickými křížovými klenbami, jichž žebra hruškovitě profilovaná mají u patek konsolky v podobě lidských hlaviček; svorníky v ramenech jsou malé, prostřední velký svorník jest opatřen otvorem.

K lodi příčné druží se podélné trojlodí 29'40 ni dlouhé. Hlavní loď 8 m široká má stejnou výšku s kůrem a jest od 9'43 m vysokých lodí bokových oddělena dvanácti silnými pilíři. Již první pár pilířů jest nestejný, jižní pilíř jest článkován živěji, severní pak ozdoben »znamením«, totiž nosičem v podobě lvíčka a reliefem nahého, poněkud nestydatého děcka, což zavdalo příčinu k místním pověstem o původu stavby. Ostatní pilíře jsou celkem kvadratické, původní gotické arkády jsou skryty pod polokruho-

iV

:y

•:‘í

jřf

:-

llgk ý

1 \l

vpí

wě . v

!V

Atí-i

mi

11

r.

li

í* i. Hal,

■ fit

~.v] jffř?

j

^ I :

i lí 1 ’ A * | f |y

£S it I

í\ y

XN£

flf!

•i

í

P!

Dl

:M

stwmm

23

.v

!S8i^1 :

HrBíf

i i Slil lil

..... ”

AH

11® i « ÉilS |;

I lilii IS

t; y.,;

■V:

í?o

l i-»®á m

..:| lili ;<    . 11 ku

,■

¹

mStmmamtaím

ÍBIsí

is

Obr. 23. Budějovice. Klenba presbyteře klášterního chrámu.

vými oblouky v XVII. věku na půl cihly zklenutými. Zátěže doby jsou i pilastry v hlavní lodi k pilířům přilepené a zakončené pěkně modellova-nými štukovými hlavicemi, na nichž spočívá silně vyložená, zubořezem^zdo-bená barokní římsa, zakrývající patky hruškovitě profilovaných žeber go-

tické křížové klenby. V posledním travée zřízena v XVII. století hrubá barokní kruchta.

Severní, 4'87 m široká loď boková má gotické křížové klenby s žebry terrakottovými, která při stěně vycházejí z ozdobně tesaných konsol. Nosič

Bí

% m-

m

li

•fc

!j ■

jí m

Obr. 24. Budějovice. Diecesní museum. Vyšívaná kasule.

oblouku do příčné lodi se otvírajícího ovit jest listím břečtanovým, následující konsola zdobena jest obloučky a listy nad lidskými hlavičkami, třetí představuje pelikána mláďata napájejícího, nad nímž vine se obruba z obloučků, kterými hlavičky vyhlédají, čtvrtá má podobu trojitého obličeje, z jehož úst rostlinný ornament se vyvíjí, pátou zdobí tři růže, šestou vinné listy a obloučky. Konsoly při pilířích jsou jehlanovité, na svorníku prvního travée jest štítek s orlicí.

SK

Mi

f¥m

fÉ

■j

SK?--.    i

Obr. 25. Budějovice. Diecesní museum. Vyšívaný šat na sošku Bohorodičky.

Jižní, 450 m široká loď boková mí rovněž klenby křížové, gotické ale žebra vycházejí při stěně od jednoduchých jehlanových konsol, při pi-

SařígS

;;

%á

"v-

»íe

!<•

i.

10

%-ErN,

hóM

lířích bezprostředně od pilastrových přípor s otupenými hranami. Na jednom svorníku jest hlava Spasitelova.

Nábytek chrámový pochází na mnoze z doby nejnovější, starší pamětihodné kusy jsou: 1. Zbytek stříbrného oltáře, věnovaného roku 1678 bývalé kapli Mariánské,*) umístěn jest nyní v kapli sv. Anny; na počátku našeho století byl ozdob zbaven a předělán, čímž pozbyl umělecké ceny. 2. Kazatelna barokní, zdobená reliefy výjevů ze života sv. Dominika, sochami Nejsv. Trojice, sv. Dominika a čtyř dílů světa. 3. Pěkně vyřezávaná barokní skříň varhan. 4. Náhlavním oltáři milostný obraz Panny Marie, dle pověsti r. 1410 měšťanem Václavem Institorem z vlašského města Benny přinesený a klášteru darovaný. Malován jest na obdélné, 129 cm dlouhé a 65 cm široké desce bez podkladu, kolem jest minuskulní nápis:

s • i Jí • ů)hxá) •

>=r i—h

•    raiffen • aller • man •

•    biq • pilb ♦ tmfer ♦ lieben • jxattm ♦

ftj • itt ♦ bem ♦ íe

bas ♦ fg • fando ♦ Hofepí; • gmafjsn marb ♦ JjUfb * bt: alfo ♦ gemalf ♦ t *

•    tn • brr ♦ ertgl • TUtcfj ♦ ijí •

♦    ffaf • fjatfí ♦ nfana ♦ ub ♦ Icií ♦

♦    x ♦ Iapíe ♦

♦    matjlan ♦

Na spodní části desky jsou pozdější frakturou vypsány zázraky, jež se před originálem v Itálii r. 1410 staly. Jest tedy budějovický obraz kopií asi v XVI. století shotovenou. Nad hlavou P. Marie jest skvostná renais-sanční korunka s niellovaným ornamentem.

V sakristii po jižní straně presbyteře umístěné a barokní štukaturou ozdobené jest slušná barokní skříň s malovanými krajinkami, pěkný obraz sv. Rosy a dva kalichy rokokové tepané, jeden stříbrný, 27 cm vysoký s emailovými medaillonky, druhý 26 cm vysoký s kuppou stříbrnou a nápisem SPB 1768.

Náhrobky: 1. Za hlavním oltářem ve zdi závěrné deska obdélná z červeného mramoru, v hořejší třetině štít oválný, vejcovkou vroubený, rozdělený na tři pole, v hořejších dvou lilie, v dolejším šestipaprsková hvězda. Vedle štítu hrubě tesané ornamenty a andílkové držící blány s nápisy

r-».

STELLÁM CAT : FLORENT REDOLENTI LILIA CHRISTE LVX TIBI SIM GRATA SIM TIBI GRATVS ODOR

V renaissančním rámci nápis:

D O M

DOCTRINA MORIBVS AC PIETATE PR^ESTANTI DO : CONRAD(O) RESCHO A TONDORF TVRINGENSI ARTIVM AC

PHLOSOPH.R MGRO, HVIVS INCLIT^E

*) Kaple Mariánská bývala po severním boku kůru, v XVII. století dostalo se jí barokní úpravy, r. 1865 byla zbořena.

CIVITATIS BVDWI : A PHARMACIS Cl VI CONSVLARI MDCXI • QVARTA OCT,

TŘEBONI DEFVNCTO, HIC Q : SEPVL TO • VII • EIVSDEM, VÍRO PERDILLC TO, MOESTISSIMA CONIVNX EVFROSINA • RESCHIN • HOC AMORIS ERGO. POSTERITATI SPÉCTANDVM LVGENS POSVIŤ MONVMENTVM

CVIVs anIMa nexa sít Deo

CALENDIS MARTU

Tamtéž ve dlažbě 2. deska žulová necelá, silně vyšlapaná, na ní štít s kosmým břevnem, nad ním přilba s fafrnochy, klenot půl nějakého zvířete, z nápisu minuskulního možno čisti jen:

18 airatft z artrto • bom 180?

j. deska červená mramorová s vypouklým obrazem modlící se paní, u nohou dva úplně vyšlapané znaky, z minuskulního nápisu čitelnojen: pofjqta • Brojena ntlabola pant Jaafrrjhta

4.    Deska z červeného mramoru s erbem Kořenských, nápis vyšlapán.

5.    Deska z červeného mramoru, v hořejší polovici rozhojněný erb Vřesovců, v dolejší nápis:

LÉTA PANIE 1634 • 12 SEPTEMB RIS • VMRZEL • WYSOCZE VROZE NY PAN PAN FERDINAND EVSEBI VS • SWATE RŽIMSKE RŽISSE HRABIE Z W&ZESOWICZ • A Z DAVBRAWSKE HOŘI • A TVTO POCHOWAN : WIEKV GEHO • 7 • LET

6.    Deska žulová otlučená, erb kus loukotě s dvěma špicema, z vyšlapaného minuskulního nápisu zbývá jen:

oraír pro ro

7.    a 8. Desky žulové s nápisy setřenými, na jedné lev se sekyrou, na druhé strom, jejž orel a lev drží; patrně měšťanské náhrobky z XVIII. století.

Na prvním pilíři hlavní lodi 9. deska obdélná, v hořejší třetině znak: orel dvojhlavý nesoucí srdečný štít rozdělený tenkým páskem, v hořejším poli tři lilie, v dolejším hřeben pětizubý, nad štítem koruna s pěti pštrosími péry a ptákem větvičku držícím; pod znakem nápis:

D O M ZETERNA

BENEDICTI PICCHI PATRITII

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Budějovický.

ANCONITANI

MEMORIA

ANTlQV^E virtytis yiři ADEO ET HOMINIBVS VERE BENEDICTI VEXILLIFER CATAPHRACTORVM EQYITVM INCLITI HEROIS D BALTHASAR COMITIS MARAD AS VIC QVE PRO DEO FIDE ET C^ESARE STRENVE PVGNANS SE MPER VICTVRVS HEV OCCVBVIT ADOLESCENS MAX : SPEI ANNO DOMINI M • DCXIX PETRVS SVPREMVS VIGILI ARVM MAGISTER IOAN BAP ET CX5SAR CAPITANEI CH ARIS : FRATRI MOER POS

Ve dlažbě hlavní lodi: 10. Deska žulová, erb: kus kola (loukoť, dvě špice a náboj), minuskulní nápis setřen. 11. Deska žulová s nápisem:

D O M

SEPVLTVRA PRŠENO BILIS AC CONSVLTIS SIMI DOMINI IOANNIS ANTONII AICHLER VIRI CONSVLARIS CIYITATIS BVDVI CENXí QVI OBIIT XVI APRILIS MDCCLXI X2TATIS SVJE Lili CVIVS ANIMA REQV1ESCAT IN PÁCE

12.    Deska žulová, na ní znak: ve štítu pás, nad ním dvě, pod ním jedna lilie, helm v klenotu půl muže, kolem fafrnochy pozdně gotické, nápis úplně setřen.

13.    Na desce žulové kříž, dvě měšťanské značky a dole letopočet

1.4.6-9

14. Deska mramorová, červená, silně popukaná s nápisem vhloubeným . dlňn bm • 1531 tars bě 2 • fag jbpfemĎEC iff ge Jforbcrt bis Erber ftaro boroífjsa attt facfjfEr-íjanfcn nimejfols tmb am fjaDffrara patrn

graqsn fBpbsl an famf íag artífjom ber gof gene

big g ijí

15. Na desce žulové kříž gotický s nosy, po stranách slunce a měsíc

bez nápisu.

16.    Deska žulová, na ní kříž na žerdi, kolem stopy majuskulního nápisu z konce XIII. nebo počátku XIV. století.

17.    Na menší desce žulové kříž, pod ním preclík, nápis setřen.

18.    Deska mramorová, červená s nápisem:

Bir Itgf begraben ber (Bbl tmb fejí (Eafpar Bobntfjapp tmrn    ber gEjíorben

ijí artt B)iínmrf; nor HobtlafE Hrn Bkcccc tmb Hnt xxxii Har bem goí gsnabtg tmb ParrníjEríjtg Jep Pod tím erb Rabenhauptů ze Suché.

19. Malá deska žulová, do ní vhlouben nápis:

+ HIER RUHET IN GOTT FERDINAND BERN HARD BURGERLI TUCHMAGHERMAISTER SEINES ALTERS 74 IAHR GESTORBEN DEN 28 MAY A • 1770

GOTT VERLEYHE IHM DIE EWIGE RUHE

V    severní lodi: 20. Deska bílá, mramorová, na ní znak: ve štítě velbloud, nad přilbou koruna s rohy, mezi nimiž ruka držící klíč; nápis většinou setřen, tak že možno číst jen:

• • • Obdormivit in dno A : M • DC • LXXI die VII Aprilis et hoc recon-

ditvs tvmvlo

V    jižní lodi ve stěně za zpovědnicí zazděna 21. veliká deska z rudého mramoru, na níž čistě vytesána podoba rytíře bezvousého v plné zbroji s hlavou nepokrytou; v levici drží štít s erbem Kunášů z Machovic.

Část ozdob i většina nápisu na okraji bohužel osekána tak, že zbývá jen:

ní;£Í;o ío foboíu pn jroafem Ijamle trnuli úrodni a jíaÍECjnt rgítsrj part Han......

22.    V dlažbě deska žulová bez nápisu, na ní vyryta část kříže na oblouku, štít, v němž pás, nad štítem přilba s fafrno^hy, na ní stojí kohout.

23.    Vně na opěráku presbyteře upevněna jest deska pískovcová, na

ní znak: štít vodorovně dělený, v hořejším poli půl panáka držícího feruli, v dolejším tři kosmé pruhy, nad přilbou rovněž půl panáka; nápis švabachem vhloubený:

Bciílj bůfpnait malin: Bon mmrfjert ligf Ijie ímgrabert ©tm aá;f 3ar aíí? golf gettab tm amen 1585

Do budovy konventní vchází se od východu vedle sakristie portálem barokním, ozdobeným sochou P. Marie a znakem řádu dominikánského. Na římse jest nápis:

sanCta MarIa beneDICat Intrantes et eXeVntes

na oblouku:

TR1GINTA AC VNO LOCVS HIC PRIOR VRBĚ STÁT ANNO což zavdalo příčinu k mylným domněnkám o dřívějším původu kláštera.

Gotický ambit přiléhá k jižní lodi chrámové křídlem 29'75 m dlouhým a 360 m širokým, na sedm nestejných travée rozděleným, západní křídlo jest 3030 m dlouhé a 330 široké, jižní 2050—3’50, východní 31 ‘50—4‘20, severní má kromě rohových toliko pět polí. Klenby jsou křížové, žebra energicky profilovaná spočívají na rozích chodby a na straně do dvora většinou na příporách, při stěnách pak na konsolách dílem prostých, dílem ozdobnějších, ale valně již znešvařených; svorníky jsou budí hladké, nebo zdobené erby (střela a orlice) a znaky cechovními (sekyra s ocilkou a preclík). Pruty a kružby, ač též porouchané, zachovaly se pouze ve dvou šestidílných severovýchodních oknech, kružba jest bohatá, z druhé polovice XIV. století. Do rajského dvora má ambit jednoduché, opravami porušené opěráky. Západní křídlo jest dle detailu nejstarší, z XIII věku, ostatní zbudována postupem doby. K jižnímu křídlu přiléhá bývalá studnice (Brunnenhaus) v podobě osmihrané 3'85 m v průměru a 4⁻76m vysoké kaple s elegantní gotickou klenbou, dvojdílnými okny, ozdobenými trojlistou kružbou, a s dvojbokými, římsem přerušenými opěráčky.

Bývalá kapitulní síň při východním křídle ambitu ztratila přestavbami úplně cenu; k ní přiléhá věž, která má v prvním patře posud gotickou křížovou klenbu a zbytky původních, čtverhraných, kamenným křížem rozdělených oken; hořejší patra jsou barokní.

Letopočet 1772 značí, kdy dostalo se jí poslední ozdoby a cibulovité báně.

Visí tu dva zvony; větší 112 cm v průměru a 87 cm výšky má na

hoře nápis:

G • W . I • KOHLER na plášti jest sv. Dominik a pod ním :

Cane MICante Věra qVIes eX sIDere speratVr.

Menší 85 cm v průměru, 72 cm výšky má na čepci:

G • W • I • KOHLER

um*. ■-

12“

Obr. 28. Budějovice. Okno v klášterním ambitu.

na plášti jest sv. Petr Martyr a pod ním:

A fVLMIne ET granDIne eXVrgente Liberet nos sanCtVS

pr^esens

V budově klášterní chová se několik cenných obrazů, a sice:

1. Deska dřevěná s rámem 73 5 cm vysoká a 62 cm široká, na jedné straně namalováni jsou sv. Šťastný a Přibyk, mezi nimi pod křišťálem relikvie s nápisy na pergamenových proužcích:

be Itgrto hni

s • Jcltris ti J^baxicíi m & peírt applt

Na rámci jsou vymalováni dva andělé s páskou, na níž jest nápis: Jianrfns Tíb — ancfos rnarítr rasft • panelu' Selíce X prefífr — ntaríir cti fit

Na druhé straně desky vyobrazen jest pod křížem, na němž visí nástroje umučení, Kristus ukazující rány s andělem, který krev z boku Spasitelova do kalicha zachycuje; červeně natřený rám zdobí jednoduchý zlatý ornament. Celek zajímavá památka ze XIV. století.

2 Na desce i s rámem 94 cm vysoké a 82 cm široké Madonna s Ježíškem typu Vyšebrodského na zlaté půdě, do níž vryty aureoly kolem hlav a dva andělé s korunou. Na rámu osm drobných scén ze života P. Marie. Pozdějším přemalováním utrpěly zvláště obrázky na rámci.

Obrazy na plátně malované: 1. Smrt sv. Josefa od Raaba (dříve oltářní). 2. P. Maria růžencová (oltářní). 3. Ecce Homo. 4. Sv. František de Paula. 5. Sv. Vendelín. 6. Stětí sv. Jana. 7. Sv. Petr Martyr. 8. Několik slušných obrazů z křížové cesty.

KOSTEL SV. ANNY (seminářský) založen s klášterem kapucínským r. 1614 od císařovny Anny, r. 1786 zrušen, později opět otevřen, průčelí v našem století upraveno, nad jednoduchým vchodem nápis:

PRO DeI HONOŘE ET S • ANN^E PATROClNlo RENOVATA ET

MaIor faCta.

. i . 6 • 1 • 5 •

Jednoduchá obdélná stavba kapucínská, 28'80 m dlouhá, 8’10 m široká s klenbou valenou a kruchtou na toskánských sloupech v pozadí; po straně dvě kaple 4’95 m zhloubi s klenbami valenými. Ze starého nábytku zachoval se jen hlavní oltář, kapucínský barok. Čtyři renaissanční,

28 cm vysoké, mosazné svícny bývaly majetkem cechu řeznického.

KOSTEL SV. JANA KŘ. A SV. PROKOPA (hřbitovní) byl

již v XIII. století farním staré osady Budějovické. Stavba gotická, orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, skládá se z presbyteria, k němuž po severním boku přiléhá sakristie, lodi a průčelné věže.

Obr. 29. Budějovice. Půdorys kostela sv. Jana a sv. Prokopa.

Na západním průčelí stopy sgraffitové rustiky

a zazděného vchodu. Věž má ve třech spodních patrech úzká okénka, ve čtvrtém velmi jednoduchá okna gotická, v nejvyšším okna v polokruhu překlenutá, dřevěný říms a cibulovitou, plechem krytou báň, na jižní straně znáti letopočet 1461.

Loď nemá vně opěráků ani římsy, po každé straně tři okna dvojdílná a jedno trojdílné s novými pruty a kružbami a moderně gotický vchod s vodorovným nadpražím. Presbyteř má po jižní straně opěrák neosazený, zakončený kosinou se štítkem a dvě úzká gotická okna s nosy. Ve východní zdi presbyteře jest gotické okno dvojdílné s kružbou novou, do sakristie rozšířené okno čtverečné. Střecha lodi i presbyteře jest tašková.

Kněžiště přímo uzavřené, 8'60 m dlouhé a 6 m široké přepjato ve dvou polích gotickou klenbou křížovou. Hrubá, hruškovitě profilovaná žebra vycházejí od jehlanových konsol a protínají se v hladkých svornících. Skrovný vchod do sakristie s vodorovným nadpražím a otupeným ostěním má dvéře železem pobité s rosetami.

Triumfální oblouk jest hrotitý, otupený s římsky na patkách.

Loď 14 m dlouhá a 10⁻60 široká s osou poněkud k jihu pošinutou má po každé straně tři na 90 cm vystupující, při stěnách hrotitými oblouky spojené opěráky a klenbu gotickou síťovou, v konstrukci valenou s kuklicemi a slaboučkými dekorativními žebry.

V pozadí zděná kruchta na dvou nizoučkých, osmibokých pilířích, jež podporují tři gotické, žlábkem otupené oblouky, a klenbu hvězdovitou s žebry suše žlábkovanými. Poprseň jest rozdělena hrubými pruty. Vůbec jest všecka kamenická práce nezhledná.

Sakristie má křížovou gotickou klenbu ve dvou travée, současnou a stejnotvárnou s presbyteři.

Nábytek moderně gotický bez ceny; na bokovém oltáři dřevěná socha P. Marie s Ježíškem, dosti prostá, štafírováním pokažená práce z XV. století.

Kalich stříbrný, 30 cm vysoký, barokní, krásně tepaný, osmi emailovými medaillony zdobený, má vezpod nápis:

Curavit

fieri P. Matthias Pichler pro Mnro Spin: Coronae Cist: ord: loci professus, Praepositus in Frauenthal Ao. 1739.

Druhý, 23 cm vysoký má na číši koš stříbrný, barokní, tepaný a pro-sekávaný, nohu novou. U sakristie stará cínová kropenička ze XVI. století s oušky a nožkami. Dva svícny mosazné s prsténci, 31 cm vysoké.

Na věži visí čtyři zvony:

1. Průměr 96 cm, výška 74 cm, kolem čepce nápis:

Na plášti

pod tím krucifix s P. Marií a sv. Janem.

TENTO ZWON SLIT GEST KE CZTI A CHWALE PANV BOHV A SWA-TEMV IANV A SWATEMV PROKOPOWl 1546

■

*1 Kil! ; -

—4—v

!»»g..

f k:í f

!>: í -4,. .

ÍSli*

Mi

ssí m?

:ixm

•um

••

řn

■«

117

4,

t.

rss

f!

Obr. 30. Budějovic*. I\ i in.« e

2. Průměr 84 m, výška 70 cm, kulem čepce slova:

+ BALTHAZAR + MELCHIOR + CASPAR + LVCAS + MARCVS +

MATHEVS

minuskulí:

3. Průměr 75 cm, výška 60 cm, kolem čepce legenda neúhlednou

JRnrto tnb^I • ntu ba patem bčmiřte itt btebtif nojírtf quta rtott e|í aítož goi pttgneí pro ttobtf rtift fa beas rtojíer alleíoia Na plášti malý krucifix.

4. Průměr 56 cm, výška 45 cm; barokní ornamenty, na plášti znak zvonařský a kolem něho nápis:

IOS • PERNER IN BUWEIS 1804.

KOSTELÍČEK NEJ-SVĚTĚJŠÍ TROJICE,

při morovém špitále r. 1515 založený a r. 1766 obnovený, jest nízká, orientovaná stavba z lomového kamene, omítnutá. Tři prosté vchody a dvě čtverečná okna upraveny v minulém století, na stěnách polygonalního závěru ve výklencích zašlé fresky (Nejsv. Trojice, Pieta, sv. Alžběta), na prejzové střeše slušně kovaný kříž a nový krovák.

Vnitřek 10'60 m dlouhý a 4'23 m široký zakončen jest slabě vystupujícími třemi stranami polygonu a má gotickou klenbu křížovou ve třech nestejných polích. Tenká, mělce žlábkovaná žebra vycházejí od hrubých kon-sol. Na klenbě pěkné fresky (Abraham s třemi mládenci, sv. Augustin, andělé se symboly Nejsv. Trojice) a na stěnách dekorativní malba v slohu rokoko; v témže slohu kovány pěkné svícny nástěnné.

Oltářík barokní nevelké ceny, dva krumplované obrázky; Ma-donna typu Vyšebrodského z XV. věku s drobnými obrázky na rámci jest nyní v městském museu. Dva kalichy slohu rokoko, tepané, jeden 27 cm, druhý 26 cm vysoký.

■.■I

#/

aLtjM

:í*

23!

Obr. 31. Budějovice. Část malby v radní síni.

RADNICE

z r. 1730, elegantní, v střízlivém slohu barokním provedená, omítnutá stavba o jedenácti osách s dvěma vchody. Nad vysokým

prvním patrem maskované druhé, nízké patro, nad ním attika, z níž vypínají se tři štíhlé věže s cibulovitými báněmi; prostřední vystupuje ze štítu pilastry a římsou rozčleněného. Na attice mezi věžemi čtyři allegorické sochy. Pod štítem na druhém patře v mírném štukovém reliefu znak městský, nad ním znaky Cech, Moravy a Slezska, po stranách Curtius a Scaevola, nejvýše chronogram:

DoMVs IVstItLe gVbernante GLORlOSO CaroLo VI rest a Vrat a

V bývalé radní síni pěkná fresková malba znázorňující soud Šalamounův s allegoriemi (ruka dítěte plastická).

Bývalá zbrojnice, při hradbě severně od klášterního chrámu, jest prostá, omítnutá stavba s vysokými, ozubenými a střílnami prolamovanými štíty. Na východním průčelí letopočet 1 • 5 • 3 • 1 a tři hrubě pracované masky.

mramo-

Obr. 32. Budějovice. Zbrojnice s hradební věží.

Na bývalé solnici v České ulici deska rová, dva andělé drží říšského orla, v srdečném štítě znak rakouský s písmeny I • I,

v rozích letopočet 1 • 7 • 0 • 7 •

Masné krámy, částečně z polovice XVI. století s ozubenými štíty se střílnami; v nadpraží profilovaným pilířkem rozděleného vchodu tři štítky, na prostředním znamení mistrovské.

PRÁCE SOŠNICKÉ:

Kašna na náměstí z r. 1727, velmi pěkné dílo F. Bauguta. Uprostřed veliké, ozdobně založené nádrže pilíř s maskami vodu chrlícími; na něm čtyři atlanti nesou mušli, nad níž vypíná se socha Samsona trhajícího lva, z jehož tlamy vodomet vytryskuje

Soušoší morové před bývalou Pražskou branou z r. 1716, průměrné umělecké ceny. Široký podstavec ozdoben jest městským znakem,

ta

!*

tjá v

f.

m ' Wvtj1

i&Č

V;Íi

I# I

■jé

r'

'-^ÚSlÉapf.

4^

co

Obr. 33. Budějovice. Kašnan a náměstí.

reliefem sv. Rosalie, sochami sv. Šebestiána, sv. Rocha a barokními ornamenty; výše jest nápis:

thaVMatVrgae

VIrgInI

hVIatI

ET

HlS BEATlS PATRONlS PRO HONOŘE

posvIt senatVs popVLVsqVe bVDVICensIs

Nad tím socha P. Marie Budějovické (dle obrazu v chrámě klášterním), vedle ní sochy sv. Mikuláše a sv. Auratiána.

Z téže doby jsou Mariánské sochy před branami Vídeňskou a Li-neckou, menší ceny.

U vchodu z České ulice do bývalého hřbitova klášterního veliký kamenný krucifix, u paty jeho lkající M. Magdaléna, po stranách sochy P. Marie a sv. Jana Ev. Zdařilá práce z roku 1741. Na podstavci kříže

nápis :

JESV

NAZARENO REGl IVDEORVM PRO NOBlS

CrVCIfIXo

posVIt

Theresia

Aichlerin

Proti němu na sloupu s korintskou hlavicí Nejsv. Trojice ; nápisy:

na

podstavci

£.

VnI

trInoqVe DoMIňo sIt LaVs atqVe VIrtVs

if

ÍN

saeCVLa

Obr. 34. Bož! muka u Budějovic.

Po stranách :

Patron

Erasmvs

Jáni

Vnd

Helena

Ianin

Anno

1741

AVf DIe heILIge DreYfaL tIgkeIt traVe VnD ba Ve ICh In eWIgkeIt

Na Pražské silnici u rohu Pekárenské ulice stojí !na barokním sloupu kamenná soška P. Marie buď starší práce, neb aspoň nápodoba nějaké sošky starší.

Z kamenných Božích muk okolo města zasluhuje pozornosti sloup s kapličkou a železném křížem u trati Pražské dráhy proto, že jest barokní nápodobou nějakého sloupku románského.

II

pm

M:1

r ni

a J-gÉ'¹

W : '*< i *'>’*'>*

íj~

.. pí

x*3Ě

nu nu,

SK II

iniMH

Uu

tni

tn

r*

c*

JL

iWI

£-■

Obr. 35. Budějovice. Domy ř. 17. a 18. na náměstí.

DOMY.

Na děkanství v přízemí zbytky původní, gotické stavby; část krásně vyřezávané barokní skříně.

Náměstí: Dům č. 4. má gotický portál, č. 7. staré loubí s gotickou křížovou klenbou bez žeber, č. 13. průčelí ve slohu německé renaissance, č. 15. gotický porál, č. 17. gotický portál, nad oblouky loubí velmi pěkný gotický vlys, č. 18. štít s výběžky (přechod z gotiky do renaissance), č. 35 gotický portál.

V Sternekově ulici dům č. 18., z první polovice XVI. století, má přízemí rozčleněné opěráky, spojenými oblouky hrotitými a segmentovými, vchod gotický, mělce profilovaný, nad prvním patrem na způsob vysoké attiky štít s cimbuřím a věžičkami na rozích.

V Hroznové ulici (nárožní do Krajinské třídy) č. 34. v prvním patře v nárožním velikém pokoji skvostně vyřezávaný dřevěný strop z první polovice XVI. století.

V krajinské třídě č. 41. attika s obloukovitými štítky, do dvora stopy

sgraffita.

~«H

-5SS

Ž«É

.„gžgž

te¹

It

ilfsr

i*i‘

Obr. 36. Budějovice. Dům v Šternekově ulici.

V    Kněžské ulici č. 16. stopy pěkného ornamentálního sgraffita a letopočet 1557.

V    České ulici č. 36. hrubý nárožní arkýř na třech krakorcích, vchod s pozdně gotickým profilem.

SBÍRKY UMĚLECKÉ.

1. Městské museum chová v bohatých sbírkách oddělení průmyslového a kulturně historického zvláště mnoho krásných prací zámečnických, zlatnických, pasířských, konvářských atd- domácích i cizích. Zvonec z bývalého pranéře, průměr 37 cm; kolem čepce minuskulní nápis:

(Ptáček) kní;nj f pob Enío f jromtBCj f poroebau (korunka) maria (ptáček) íjilf.

Pěkné řezby ze slonoviny z XVI.—XVIII. století. Truhly barokní skvostně řezané a vykládané ze Zlaté Koruny, Plava, Roudného a Litví-novic. Některé znamenité obrazy deskové jako Madonna se sv. Kateřinou a sv. Markétou (dle pověsti ze Zl. Koruny), jihočeská Madonna s obrázky na rámci z XV. století, oltářní obrazy z Doudleb z r. 1494.

Mezi pozoruhodnými výtvory řezbářskými a truhlářskými vynikají: Madonna Střížovská ze XIV. stol. 90 cm vysoká, veliký relief svátých čtrnácti pomocníků z r. 1493. z Rožemberka; socha Boha Otce s tělem Spasitelovým, domácí práce z XVI. stol., Pieta z XVI. stol., útěk do Egypta (barokní).

Počtem i kvalitou vyniká sbírka českých sklenic a pohárů broušených i rytých ze XVII. a XVIII. století. Bohatá jest i sbírka mincí, památek místních a zvláště důležitá kollekce praehistorických předmětů nalezených u Plava, Hoštic, v okolí města i jinde v Čechách.

2.. Museum diecésní vyniká řadou zajímavých řezbářských prací z dob pozdní gotiky, pěknou kollekcí nádob bohoslužebných (gotické cibo-rium) a zvláště bohatou sbírkou mešních rouch (vyšívané kasule z XV. až XVIII. století) a lidových výšivek shotovených k účelům církevním.

Buková u Olešnice.

Římské mince.

Cižkrajice.

Sedláček A., Hrady, zámky a tvrze, III, 258.

Po celé severní straně vsi hradební zeď z lomového kamene, omítnutá, na vrchu přej zemi krytá, s branou v polokruhu překlenutou; podobně zbytky hradeb na západní straně osady. Z bývalého zámečku, jenž před mnoha lety vyhořel, sneseno hořejší patro, tak že zbývají jen přízemní zdi patrné na chalupě čís. pop. 31. Zbytky svědčí století XVI.

Čákov Velký.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 85. Sedláček A., Hrady, zámky a tvrze, III str. 293. Mohyly ze VII—VIII. století (Bericht des stádt. Museums in Budweis 1892—3, pag. 36)'

KOSTEL SV. LINHARTA (farní) uvádí se r. 1350 mezi farními děkanátu Bechyňského. Stojí uprostřed návsí na kopečku a obklíčen jest hřbitovem. Zdá se, že býval opevněn, neboť »teprve před lety byly kolem něho urovnány staré rokle a kopečky.«

Nízká, orientovaná, z lomového kamene vystavěná a nyní čistě omítnutá budova skládá se z přímo uzavřeného kněžiště, k jehož severní straně přistavěna jest sakristie, obdélné lodi, k níž po jižní straně druží se rovněž pozdější sínec, a průčelné, v našem století zbudované věže. Presbyteř má na rozích jednoduché opěráky, gotický vchod ze síňce do kostela má pěkně profilované ostění, okna kromě jediného za hlavním oltářem pozbyla rozšířením původního tvaru.

Čtverečná, 6 m dlouhá a rovněž široká presbyteř má gotické křížové klenutí, jehož na hranách otupená žebra vystupují skoro od dlažby a protínají se v hladkém svorníku. Ve východní stěně jest malé gotické okno, jiné po jižní straně rozšířeno. Hrotitý triumfální oblouk jest na straně k lodi obrácené šikmo otupen.

1

1.

Loď 10‘10 m dlouhá a 9 m široká má strop na rákos omítnutý a po každé straně dvě rozšířením pokažená okna. Sakristie má klenbu barokní, valenou s kuklicemi.

Obr. 37. Čákov. Půdorys kostela.

Z výzdoby chrámové sluší vytknouti: Tři dřevěné, nyn pozlacené sochy sv. Linharta, sv. Korbiniána a sv. Prokopa na hlavním oltáři; pěkná práce ze XVI. století. Socha P. Marie na oltáři bokovém pochází z věku XV.

Kamenná křtitelnice, 95 cm vysoká, 80 cm v průměru, ozdobena jest na kalichu prázdnými štítky, na jednom kamennická značka . Dva starší mosazné svícny gotické s prsténci, několik měděných, jednoduše tepaných kropěnek a bronzový, z hrubě pracovaného náprsního kříže upravený barokní pacifikálek.

V lodi vezděn hrubě tesaný náhrobek s nápisem:

LÉTA PANIE 1529 VMRZEL VROZENI PAN GIRZI CZAKOWECZ Z BOHVSSICZ A NA CZAKOWCZI TV STRZEDV PRZED SWATIM PROKOPEM W TRZI HODINI NA NOCZ A TVTO TIELO GEHO POCHOWANO GEST GEHOZTO DVSSI PAN BVOH RACZ MILOSTIW BEITI A GI DO KRALOWSTWI NEBESKEHO PRZIGITI AMEN

Pod nápisem vyšlapaný znak.

Zvony: 1. Průměr 105 cm, výška 80 rw, nápis minuskulní ve dvou

řádcích:

2 Iefa 2 ob narojsni;

sítjna 2    2 nt° 2 ccccc° 2 xxxm 2 fsrtfo 2

jramt 2

x}\ 2 gsjf 2 ke qftj 2 a djraale 2 pa 2 no boí;o 2 a rasstj 2 ftogtjqt; 2 sroafo 2 sroafemo 2 Itptfjarfo 2 a roo-sabi; 2 bo rastj 2 bo cjahoma

2. Průměr 55 cm, výška 44 cín má kolem čepce nápis:

A IOSEPHO PERNER BVDYICII 1777 (Relief sv. Linharta.)

3. Umíráček; průměr 47, výška 37 m, má nápis:

HEILIGE MARIA BITT FUR UNS IN DER STUNDE UNSERES

ABSTERBENS (Relief sv. Míchala.)

V diecesním museu Budějovickém chová se pěkná dřevěná soška sv. Máří Magdaleny ze XVI. stol. z kostela Cakovského a uměle] kovaný kříž náhrobní ze hřbitova tamtéž, pocházející z počátku XIX, stol.

Dobrá Voda.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 86.

KOSTEL PANNY MARIE BOLESTNÉ (farní od r. 1786)

Obr. 38. Dobrá Voda. Půdorys kostela.

nej ušlechtilejší barokní stavba okresu Budějovického, založen byl dne 12. července 1733 a dokonán r. 1739. Stavbu provedl Kilián Dintzenhofer za 10.000 zl., ozdoby štukatérské Jan Bapt. de Allio z Vídně a freskové malby V. V. Reiner za 700 zl. a výživu.

Na půvabném návrší stojí budova orientovaná, přesně symetrická k podélné ose, římsami a pilastry vkusně rozčleněná. V západním průčelí jest jednoduchý velký portál s vodorovným nadpražím, nad ním obdélné, segmentovým obloukem přepjaté okno, nahoře pak mohutná, ve voluty se ztáčející římsa, nad níž stojí kamenná socha P. Marie a po stranách dva andělé s nástroji umučení Páně. Neveliká průčelná věž, nízkou báňovitou střechou krytá, neutlumuje attikou vroubenou a prejzemi krytou báň ko-

Soupis památek umění výtv. Pol. okre* Budějovický.

stelní; dvě veliká okna po stranách lodi a jedno ve stěně závěrné jsou rovněž obdélná, segmentovým obloukem překlenutá.

Chrám skládá se z kněžiště, lodi a předsíně, v níž umístěna jest

kruchta.

Kněžiště má podobu obdélníka s konkavnými stranami, v osách 6 m zdéli a 7’5 m zšíři. Zklenuto jest plochou českou kuplí, na níž elegantní štukaturou lemovaná fresková malba znázorňuje Hagar s Ismaělem na

Ef

• ;......

m i

Obr. 39. Dobrá Voda. Pohled na kostel.

poušti. Východní stěna má okno pro effekt světelný, po obou stranách jsou vchody do sakristií, nad nimiž v prvním patře jsou oratoria do vnitra presbyteře velikými okny opatřená.

V kruhovité, 14'5 m v průměru mající lodi vyniká ze zdivá čtvero, pilastry, jež nad štukovými hlavicemi ozdobné římsy nesou, rozčleněných pilířů, které spojeny jsou segmentovými oblouky vtipně vycítěného tvaru tak, že přední a zadní se vychylují, tento nad kruchtu, onen do kněžiště; postranní přepínají se nad mělkými kaplemi. Na pendentivech mezi oblouky spočívá vysoká báňovitá klenba bez tambouru a bez lucerny. Pendentivy zdobeny jsou obrazy sv. evangelistů v štukových rámcích, báň vyplňuje

pěkná komposice allegorická. Uprostřed zobrazen jest v oblacích od andělů nesený trůn, na něm srdce mečem probodené; nad tím nesou andělé trnovou korunu a výše baldachýn. Kolem jest divoká skalnatá krajina, v ní kaplička s vytékajícím zdrojem dobré vody, kterou jakýsi muž chvatně nabírá; opodál klečící kmet drží v rukou vzhůru pozdvižených srdce, vedle něho zříme jinocha a jinde opět horníka s kahanem ze skalní sluje vycházejícího. Obraz vztahuje se ku prameni dobré vody, který v údolí

iggjr

*4

pil

ir^Jk

m

| • E i!

ww,

wr ■ m

__ v

'V* ,

■Jmi

:::S

L"

au.

II I

Obr. 40. Dobrá Voda. Pendentiv báně.

pod kostelem v jednoduché kapličce rourou vychází, a k dolování na stříbro, jež v blízkých skalách bylo podniknuto.

na

Západní část chrámu velikostí a podobou odpovídá presbyteři s připojenými sakristiemi a tvoří v přízemí prostrannou předsíň, nad níž jest umístěna kruchta. Fresková malba na* dolejší klenbě zobrazuje Vero-nikon obklíčené anděly nesoucími nástroje umučení Páně, na hořejší klenbě kruchtě Mojžíše oslazujícího dřevem vody Mara. Obojí malba trpí velice provazy od zvonů.

Pozoruhodnou jest i výzdoba chrámová. Hlavní oltář jest pěkná práce z napodobeného, nyní však již osleplého mramoru. Na svobodně stojící mense jest tabernákl s krásně tepanými bronzovými dvířky, za mensou

W'

m ⁻

Ir

y*

v% ' -x : :1 4 *

.

ais****

' ’/>r

a.

Wďř

i£a

m^*em

mm**

Sm,

IvHMíll j

Obr. 41. Dobrá Voda. Fresková malba: Mojžíš.

při zdi architektura sloupů a říms obkličuje nový obraz nevelké umělecké ceny, mezi sloupy stojí bílé štukové sochy. Podobně bokové o 1 tápe sv. Rodiny a sv. Jana Nep. jsou umělecká práce štukatérská, za poslední dostal Jan B. de Allio 700 zl. rýn. I obrazy na oltářích těch mají cenu uměleckou.

.>

yvj

v.

S^*3í./w

' Wf -

. 1

A 'íJ

l

***.

í^f

#^W '.....: &

?f5t

*

V :

i*

?

'-

;;s553

ia

f+

lil

■

fé

I

ir.

Mi

K

: ,,. j

. ■

i ,:-».

mm

:

ílSl

i

• i ^1S|*. ¹

SťUU;

v -

: Pí

11

, ;

¹

IP

■ «i

:

‘ ■«•*

«

'

✓

;;...... :v

-

Kazatelna, v lodi po straně epištolní umístěná, jest skvostná, cele pozlacená, řezbářská práce v slohu rokoko, hojně ozdobená sochami a reliéfy, avšak oltář sv. Kříže naproti ní postavený postrádá umělecké ceny a spíše ruší ladný dojem vnitra.

Ve stěnách presbyteře jsou dvě mosazné tabulky s vyrytými

nápisy :

1. Anno MDCCLXIII—XXIV. Junii eonsecrata est capella B. V. M, Dolorosae ad bonám aquam dieta a Reverendissimo ac Illustrissimo D. D. Joanne Andrea Kayser Epiacopo Themiscyrensi et Suffraganeo Pragensi. Id quod in perpetuam rei memoriam hanc in laminam sculptum est.

Druhá jest sem přenesena ze starší kaple, která nedaleko kostela stávala, později však byla zrušena a přestavbou v soukromý domek proměněna. Nápis zní:

14. Augusti. Ad maiorem Dei Jesu Čhristi et B. V. M. Dolorosae gloriam et honorem fundatores P. F. Joannes Charminski ab Ébenfeld et Dorothea coniuges 1630.

Monstrance stříbrná, pozlacená, 83 cm zvýši jest barokní dílo Jos. Riedla z r. 1838. Velký kalich 27'5 cm vysoký s emailovými medaillony ve slohu empir, menší 23 cm vysoký má na kuppě koš stříbrný, proseká-vaný, barokní; noha nová. P a c i f i k á 1 25 cm vysoký, tepaný, z doby rokokové.

Zvony tři nevelké, novější.

Doubravice.

Sedláček A., Hrady, zámky a tvrze, III, str. 281.

Mohyly (Mitth. d. anthrop. Ges. XXIII, 43. Bericht d. stád. Museums in Budweis 1892-3, p. 35.).

ZÁMEČEK, prostá, jednopatrová budova barokní, jest od r. 1736 majetkem obce Budějovické.

Doudleby.

Sedláček A., Hrady, zámky a tvrze, III, str. 287. Trajer J., H. st. B. d. D. B:, p. 104 Bráníš J. Děj. střed. um. v Č. II, 22.

Hradiště, mohyly (Památky XIV, 470).

Na starém hradišti kmenovém farní CHRÁM SV. VINCENCE býval ve XIV. století prvním rozsáhlého soujmenného dekanatu. Původní budova byla patrně dřevěná, neboť nezbylo po ní ani stopy, nynější pochází z posledních let století XV. (1494).

Stavení orientované skládá se z presbyteře, k níž po severním boku

druží se sakristie, obdélné lodi a průčelně věže. Zbudováno jest až na malé výminky z kamene lomového, a hladce omítnutý vnějšek jest nejvýš jednoduchý. Starý trnož jest na hořejším okraji jednoduše otupen, římsa nevhodná úplně moderní, všechna okna rozšířena ve sprosté čtverhrané otvory. Gotický sloh budovy prozrazuje se vně jediným z líce jižní zdi presbyteře vystupujícím opěrákem, jenž uprostřed je přerušen odkapem a nahoře zakončen hůrkami krytou kosinou; dále pak jižním bokovým vchodem, který má ostění velmi pozdního gotického profilu a na vodorovném nadpraží štítek s pětilistou růží. Vedle něho zazděna jest malá kamenná gotická kropenka. Střecha kostela kryta je taškami, věž má kryt stanový, v báňku vybíhající.

go-

í i i f ; f : j’*

Kněžiště 9'30 m dlouhé, 6'10 m široké a z míry vysoké jest přímo uzavřeno a přepjato dvěma travée tické křížové klenby, jejíž na hranách mělce vyžlábkovaná žebra vybíhají z vě-jířovitých konsolek a protínají se v malých svornících zdobených pětilistou růží. Sanktu a rium

ve zdi po straně evangelia upravené má bohatě pracované, pozdně gotické ostění a slušně kovanou železnou mřížku.

Obr. 43. Doudleby. Půdorys kostela.

Převýšený hrotitý triumfální oblouk jest na hranách jednoduše otupen Loď stropem na rákos omítnutým krytá jest 15'60 m zdéli a 14‘70 m zšíři; pozadí vyplňuje jednoduchá barokní kruchta. Po každé straně jsou tři obdélná okna, na jižní straně výše vzpomenutý vchod gotický, druhý na západní straně do podvěžní síňce jest sice v polokruhu překlenut, ale má pozdní gotické článkování.

Průčelná věž usvědčuje se valenou klenbou síňce, prostým vnějším, vchodem s vodorovným nadpražím i okny jako přístavek z doby baroku.

Sakristie jest obdélná, 9 20 m dlouhá, 3 70 m široká a poměrně dosti vysoká místnost, současná s presbyteři. Přepjata jest ve dvou polích gotickou křížovou klenbou, jejíž žebra se protínají ve svornících pětilistou růží zdobených. Z presbyteře vede do ní vchod gotický s ostěním jednoduše otupeným.

Hlavní oltář, dřevěná barokní architektura, ozdobných detailů většinou již zbavená, ozdoben jest velmi zajímavou památkou středověkého malířství, obrazem Mariánským provedeným na desce 112 cm vysoké a 84 cm široké v prvních letech XIV. století dle pověstné Madonny sv. Lu-

káše, chované v Sta. Maria Maggiore v Římě. V levém dolejším rohu přimalována jest postava klečícího donátora s orační páskou s nápisem:

„$ra pro nob’ sca bst grrttfti3e“

Kazatelna a dva^bokové oltáře v lodi jsou barokní práce nevelké ceny, jen obrazy sv. Vincence Fer. a sv. Anny zasluhují povšimnuti. Pozoruhodným zbytkem původní výzdoby jest Pieta z první polovice XVI. století, pěkná řezba v životní velikosti, nedávno slušně obnovená. Na stěnách presbyteře umístěné sochy sv. Václava, sv. Vojtěcha, sv Jana Nep. a sv. Floriana jsou slušné barokní práce. V lodi visí 12 obrazů sv. apoštolů ze 17. století. Pěkná barokní křtitelnice z červeného mramoru, válcovitý dřík starší křtitelnice podpírá nyní v předsíni mušli kro-penky.

Ve dlažbě spatřuje se několik prostých, silně vyšlapaných náhrobků z první polovice XVI. století. Na třech posud možno čisti minuskulní nápisy :

1. amta ko marpjcka 1521

2. mamek komarpqkp 1521

3. markefa k cmarjtcjka 1541

Monstrance 72 cm vysoká, stříbrná jest tepaná, přeplněná barokní práce z první polovice našeho století. Kalich 24 cm vysoký se stříbrným, tepaným barokním košem. Dva mosazné, 26 cm vysoké svícny renais-sanční a jeden starší, 32 cm vysoký svícen cínový, oblý s prsténci.

Na věži visí čtyři zvony, archaeologickou cenu má pouze umíráček 55 cm v průměru 44 cm vysoký, vážící \\6 kg\ má kolem čepce mezi dvěma pásky uncialní nápis:

+ CASPAR + BALTHAZAR + MELCHIOR

Největší zvon, 103 cm v průměru, 83 cm zvýši jest přelit a má kolem čepce nápis :

DURCH FEUER PIN ICH GEFLOSSEN IOHANN LEOPOLD GAMMEL HAT MÍCH GEGOSSEN IN LINZ ANNO 1813.

Na plášti barokní ornamenty, krucifix a pod ním:

KARL TELTZETER PFARHER IN DEINDLES

S

S

wmmi

$

•*->

'

ks;

KS

....

/-

:%í

"m

....

-

Ifo •

*K

MA

iW _,.

1ti'

■

ěJ

1

W t

Doudleby. Madonna.

Dále dva zvony z nejnovější doby, jeden z nich z lité oceli.

V kostnici uložena jest Pieta, řezba z doby baroku nevelké ceny, pak různé barokní ornamenty kdysi s oltářů sňaté a kovaný kříž z první polovice našeho století.

Z kostela Doudlebského pocházejí i deskové obrazy z konce XV. století, jež jsou nyní v městském museu Budějovickém.

Na cestě k Plavu stojí stará kamenná Boží muka, sloupec čtyř-hraný, otupený a na něm kaplička jednoduchá.

Dříteň.

TrajerJ., H. st. B. d. D. B., p. 119.

KOSTEL SV. DISMASA

(filiální) býval ve XIV. století farním, v nynější podobě jest pěkná, orientovaná barokní stavba z konce 17. století. Skládá se z čtyřhrané oltářnice, nad níž se pne věž, osmiboké lodi a obdélného, v nedávných letech pseudo-romanským slohem zbudovaného přístavku na straně západní.

EEE

IH-

EEZ

1/1

jj§

ffl:

Obr. 44. Dříteň. Půdorys kostela.

Obr. 45. Dříteň. Průřez kostela.

Zdivo jest smíšené, omítnutý vnějšek úhledně rozčleněn jednoduchými pilastry a římsami, nad lodí taškami krytá mansardka, věž má prejzemi krytou střechu stanovou.

Jednoduchý hlavní vchod po jižní straně lodi má vodorovné nadpraží, nad ním nápis :

HJEC EST PORTA DOMINI IVSTI

INTRABVNT PER EAM ANO 1691

a z kamene tesaný erb Schwarzenberský. Kromě toho jest po jižní straně vchod do přístavku a na východní straně do kněžiště.

Presbyteř 4 8 m dlouhá a 3 8 m široká má valenou klenbu a po jižní straně polokruhové okno. Loď 7'8 m zdéli a 8‘76 m zšíři kryta jest stropem báňovitě na spůsob klášterní klenby sestrojeným, po každé straně jsou dvě okna polokruhová.

Na hlavním oltáři vystupují tři kříže s Kristem a oběma lotry, pod nimi sochy P. Marie, sv. Jana E. a sv. Maří Magdaleny, pěkné barokní řezby. Na bokovém oltáři spatřuje se cenný obraz sv. Barbory. Barokní kazatelna jest sešlá.

Kalich 25 cm vysoký má kuppu se stříbrným, tepaným a proseká-vaným renaissančním košem, sprostá noha jest novější. Bronzová miska pod konvičky ozdobena jest krásně tepanými ornamenty a nástroji umučení Páně.

Na věži visí dva zvonky; /. 45 cm v průměru a 35 cm zvýši s ba rokními ornamenty a nápisem:

GOSS mích nicolavs lów in prag

2. 41 cm v průměru a 33 cm zvýši má na plášti relief sv. Jana Nep. a nahoře nápis:

A JOSEPHO PÉRNER FVSA BVDYICY 1776.

Dubné.

Trajer J., H.-st. B. d. D. B., p. 80. — Sedláček A., Hrady a zámky, III., str. 288

KOSTEL NANEBEVZETÍ P. MARIE (farní], jmenuje se již

ve XIV. stol. mezi farami dek. Bechyňského. Při rozšiřování oken r. 1730 objeven na klenbě presbytáře letopočet 1525, na věži nedávno snesené byl nápis: STAWIEL WOGIRZ 1575 (patrně Ctibor Vojíř z Protivce, jenž by tehdy patronem).

Budova z doby pozdní gotiky, orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, bez opěráků. V průčelí barokní sínec s jednoduchým vchodem, po severní straně pozdně gotický vchod s vodorovným nadpražím a dveřmi dubovými, plechem a starým kováním hrubě pobitými. Okna s každé strany tři v lodi a jedno v presbyteři, bez prutů a kružeb, mají špalety svrchu zaokrouhlené, ve světlosti však posud patrným jest oblouk hrotitý. Střecha jest prejzemi krytá. K východní zdi kněžiště přistavěna barokní sakristie, po jižním boku kněžiště stávala věž, která měla původně střechu valbovou.

Presbyteř přímo uzavřená, 7 8 m zdéli a 7‘2 m zšíři přepjata jest gotickou křížovou klenbou, jejíž prostá, na hranách žlábkem otupená žebra bez konsol z koutů vystupují a protínají se ve svorníku, zdobeném pětilistou růží. V severní stěně jednoduchý výklenek čtverečný s hrubě kovanou, rosettami posázenou mřížkou. Triumfální oblouk polokruhový, neotupený.

Loď 15'9 m dlouhá a 9*8 m široká rozdělena jest na dví třemi osmibokými, v'ose stojícími pilíři, které nesou dosti hrubou síťovou klenbu, jež má místo žeber jen slabě vynikající hrany.

Nábytek jest chatrný barok z minulého století, pouze tabernákl na hlavním oltáři zdobí slušnější řezba.

:VxK7X'?

Ve dlažbě spatřujeme 11 náhrobků z XVI. stol. se znaky a nápisy téměř úplně vyšlapanými, v předsíni osmihraný podstavec pozdně gotické obětnice s diamantovanou patkou.

Zvony jsou zatímně umístěny, při čemž největší jest částečně nepřístupným.

Obr. 46. Dubne. Půdorys kostela.

1.    Průměr 113 cm, výška 93 cm, kolem čepce mezi čtyřmi páskami minuskulní nápis:

X Ett X (reliefek P. Maria s Ježíškem) Ego X Eampana x mmqoam x prommtto x oaita dále nepřístupno x barifjoIomEos; x nmitEn x í;aďeí x itt x rtooa x ctoiíaíe x pragEttsi x aoE x tnaria x gracta x plena

Na plášti reliefy: Sv. Anna sama třetí a P. Maria, na věnci mezi dvěma pásky úzký gotický ornament.

2.    Průměr 65 cm, výška 54 cm, velmi starý, úplně bez ozdob, jen na vrchu mezi uchy f f f

3.    Nápis kolem čepce:

GEORG WENTZL KOHLÉR GOSS MÍCH IN BVDWEIS ANNO 1741.

Na plášti relief sv. Jana Buriana.

4.    Nový r. 1880.

Habří.

Trajer J., H.-st. B. d. D. B., p. 81. — Sedláček Aug. Hrady a zámky, III., str. 292.

Ves připomíná se již r. 1264 a byla od r. 1623 majetkem kláštera Vyšebrodského.

Nedaleko vsi na výšině za myslivnou u lesa SŘÍCENINY KOSTELA SV. VÍTA. Posud stojí jižní část lodi, která mívala ve světlosti 16 8 m délky a asi 9 m šířky; vzdálenost triumfálního oblouku od podélné stěny 2'3 m. Triumfální oblouk byl nahoře otupen, kněžiště bylo asi 9 m dlouhé. Loď klenuta nebyla. Zdi jsou z lomového kamene bez opěráků. Tři gotická okna po jižní straně lodi mají ostění z cihel, jednoduše vyšpaletované; po prutech a kružbách není stopy; šířka oken i s ostěním 2'2 m.

Hluboká.

Hradiště »Hrádeček«, mohyly (Mitth. d. anthrop. Ges. XVI., 87). Plalstav u my-slivny »Stará Obora*, mohyly (Mitth. d. anthrop. Ges. XXIII, 24). >Baba«, kamenné vály (Mitth. d. anthrop. Ges. XIII., 4 a XIII., 8). Ilg A, Mitteilungen d. C. C. 1890 p. 243, 244. Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 82.

KOSTEL SV. JANA NEP. (farní) r. 1845—46 v moderním slohu gotickém zbudovaný jest prostorná, 50 m dlouhá, 13'25 m široká stavba v podobě kříže (příčná loď 26 m dlouhá, 1T40 m široká) s průčelnou věží* zajímavá pro studium novodobého směru romantického. Ze souvěké výzdoby uvésti sluší oltářní obrazy sv. Jana Nep. od R. Múllera, sv. Eleonory od Fr. Čermáka a sv. Josefa od G. Watzka. Dále jest tu kamenná socha P. Marie od H. Gassera a pěkná kamenná křtitelnice.

\ / n\/ ...

- '-vWl

X

/ \ jijjM '

Obr. 47. Hluboká. Půdorys kostela.

Z prací starších má kostel monstranci pozdně gotickou z XV. věku, 58 cm vysokou, táž pochází z Vacova a byla r. 1852. pro chrám Hlubocký obnovou upravena a při tom drahokamy posázena; druhá, 54 cm vysoká monstrance barokní, tepaná, nevelké ceny, podobně kalich 25 cm vysoký barokní s košem stříbrným, prosekávaným.

LOVECKÝ ZÁMEK OHRADA zbudován byl za knížete Adama Františka ze Schwarzenbergu v prvních letech XVIII. století (1712 — 13) od pražského stavitele Pavla Ig. Beyera, jenž tehdy byl v službách knížecích, dosti střízlivým, ale vkusným slohem barokním.

Obdélné dvoupatrové stavení s průčelím o 19 osách ozdobeno jest pilastry s korintskými hlavicemi a elegantním portálem, jenž má vně i do dvora pilířovou předsíň, nad níž umístěn balkon. Střecha jest mansardská, tašková. Střed prvního a druhého patra zaujímá skvostný sál, jehož strop Jiří Werle r. 1715 ozdobil freskami, znázorňujícími báji o Dianě. Na stěnách sálu visí deset velikých obrazů štvanic od J. J. Hamiltona

,«L

_ i

?W

-a

i!

je

Obr. 48. Hluboká. Gotická monstrance.

(1710—1713) malovaných, díla vysoké ceny. V kapli jest obraz sv. Eustachia od Pietra van Roy.

Kromě pověstných sbírek přírodnických jest tu i přes 1000 kusů chovající sbírka pravěkých starožitností nalezených na panstvích schwarzenberských.

jr- :-v^:ro:    d    V- "n:”™:;:—:ou:::- ::: :i^::.:—” :oi:::-v :- -o v;:.7:::..: o:"V ;    d:::... ;;. »

(P-ÍŽiSiAčl ^

=s=KW»=rr.v:.i-i:.-.si==K^

!.•***%]

!;

Obr. 49. Zámek Ohrada. Půdorys přízemí.

r~iixrTionunti.ir

X>l;<'xlkk<Mk

HjXyX XyX X

^IsS^T-Ť^f^KTpTyi^:: x

K__'u y    H i || H    \7    ■

nnr¹

,/ik „a

wiii

□fl

\

+-t i i

A<lOt

ií

fc-J

3.

ůH

ri==

Obr. 50. Zámek Ohrada, I. patro.

-4

¥^■1

iá*

y.

sy

*>

X*]Á

Tfe

ss

ít

Li,.

r#

■ £í

®Vs

» 5

**?

:ff,

T*%

1? 5

. "i*

fMrr

íTfr

4f

s=ss~

rau

ST

.....

S1

GEE

^    «r    e,

I    i i    9

g#á ?«i

mmms< i

gig

tsrSTS

Obr. 52. Zámek Ohrada.' Portál.

: _-

y .

..._-

--

Z&2S

nmk?:    __-

í8T*

',i«Ě y : ’.«* m

<ar

fm

; -=*- &

' «y

h ¹ ff’ ■Sil S 1

“S2

5k

i .1

4g=ď~-

es —apf-

^!3S-ř|S^'    ff jES

ESIiyiž^ U3 I

r- -■ ==*--•*    .    _J *"'    '

flO

<,

LL

F:

iáS

iesí

%,»>***

fialf

td.r—

Smi

*8?*'

Bte?

jpil

9ppFwwflWPP

ssS...    •- ~~-^--

lť-

‘ a*ž&

Él&šÉ

mm

Sis*

|:^£39

t±-L..    ~'.t

iS

_1. _!__.—

Wk-V'~%

Mjy¹/ ~ -i? ■ ._ r ■

...........—gg

*«rílfiWS

4* ?.

Í:J&* '

WH

'.a

fS

LíV

mSé

řítit*

b *C<j

—H is J

@fi

rif*

fy

i#;

rl

r*

/£

Obr. 53. Zámek Ohrada. Lovecký sál.

Zámek Hluboká.

Literatura: J. Koula: Památky arch. XVII., 2. A. Ilg: Mitth. d. C. C. XVI. Bd., 4. H.

Příkrý ostroh vládnoucí úvalu Budějovickému lákal zajisté již v pravěku k založení hradiště, na němž ve středověku zbudován byl pevný hrad, v dějinách českých tragickou smrtí Závišovou proslulý. Pokud z půdorysu* nákresů a modellu starého zámku možno určití, stával původní středověký palác hradní na konci ostrohu, při nynějším druhém dvoře zámeckém, a okrouhlá, do nynější stavby pojatá nárožní věž jest jeho zbytkem. U hlavní brány stávala jako na jiných hradech českých okrouhlá hláska skoro v těch místech, kde nynější vysoká věž zámecká se vypíná.

Budovy hradní byly však v XVI. věku za vlády pánů z Hradce slohem renaissančním, ještě více však v XVII. a XVIII. století za Marradasů a Schwarzenbergů slohem barokním nákladně přestavěny a rozšířeny tak, že na póčátku XIX. věku vlastní zámek obkličoval dvé dvorů, před ním pak na rozsáhlém předhradí spatřovaly se rozmanité budovy úřednické a hospodářské.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Budějovický.

5§a

». i -

? st;

0

V.:

rý

ílíjiinTíTr”

I: f ?

I. ’ ' • n#⁵*, .

iiiJi-iírfž

f.

. :Ar^%fc;^í.'¹

Obr. 54. Hluboká Starý zámek dle modellu.

/

m

m

.7

/?=

xin o

-j i/ V;

řifm r 1 Í Í f r T f í T

Ve druhé čtvrti našeho století přeměněna jest konečně Hluboká v nádherný, moderně gotický zámek; při tom podržena sice stará základní podoba hlavní budovy i řečená nárožní věž, ale opevnění i předhradí zmizela úplně, ustoupivše parku před zámkem se rozkládajícímu.

Po stránce umělecké asi nejzajímavější částí barokní budovy byl vysoký, štukaturami a malbami vyzdobený sál ve východním křídle, z něhož Dosud zachovaly se mramorové krby, nyní v knihovně a v jízdárně umístěné.

V nádherných místnostech nynějšího zámku snesen jest ze všech rozsáhlých panství knížecího rodu Schwarzenberského značný poklad uměleckých prací. Ledacos jest ještě původu rožmberského, jiné skvostné kusy pořídili nádhery milovní Eggenbergové, přemnoho bylo ode dávna rodinným majetkem vždy umění příznivých knížat ze Schwarzenberga a rovněž mnoho bylo právě pro nádhernou výpravu knížecího sídla v nedávných dobách získáno. Tak na př. spatřujeme v jedné z komnat neveliké, intarsiemi (Adam a Eva) zdobené barokní dvéře, pocházející z knížecího paláce na Hradčanech; starobylý strop skvostné knihovny přenesen jest sem částečně z rodného knížecího hradu Schwarzenberga v Bavořích, a krásné barokní skříně na knihy v téže síni zakoupeny v Augšburku patrně z některého zrušeného kláštera.

Z různých oborů výtvarnictví zastoupen jest tu zvláště umělecký průmysl takovým množstvím namnoze vzácných předmětů, že není odvětví, které by zde representováno nebylo.

Vzácná tato díla sebrána jsou z ušlechtilé záliby v umělecké tvorbě a vydávají výmluvné svědectví o jemném smyslu, vytříbeném vkusu, inter-essu i všestranné podpoře, s jakou členové jasného rodu knížecího umění přicházeli vstříc. Tato osobní záliba má ovšem za následek, že při umístění a seskupení předmětů nehleděno vědeckého seřadění dle odborů jako v nějakém museu, nýbrž malebné umělecké výzdoby místností representačních, obytných i kommunikačních. Tak na př. uloženy jsou zbraně nejen ve vlastní krásné zbrojnici, ale i v nádherném schodišti a rozvěšeny i po stěnách komnat knížecích. Proto má tato obrovská sbírka uměleckých prací, jež by jinak veliké museum vyplnily, po přednosti, ba výhradně ráz soukromý.

Přes to ovšem zůstává vysoce poučnou jak pro příchozího lajka, jehož krasocit tříbí, tak i pro zkušeného odborníka, který tu najde zajímavá unika, zvoucí k zevrubnému studiu.

K podrobnému vypsání uměleckých pokladů zámku Hlubockého bylo by třeba obsáhlé monografie, v rámci tohoto, soupisu můžeme vytknouti toliko předměty nejdůležitější a ty, jež jsou domácího původu, ostatek pak uvádíme souborně.

I. Kaple.

V moderně gotický oltář pojaty jsou části staré křídlové archy ze hřbitovního kostela sv. Václava v Netolicích.

-HP

EE

" " ■■■

jTunmj

r_"-M ^r~t_ lun íiiiu i

Li II I M O

X,i \.UJ

.11111

III

TT

tnnznxrix] J,tJ Li i J_L

TLLLLU

ff

Mimi fT

WQ?

W±

Tfffr

fs- *' »

Obr. 56. Hluboká. Starý zámek; část hlavního průčelí.

EE

Tírr

ír

JCM"

Tf-

LUfe

Iljx

±t

i -I

H 3

nbn □ g ooóp □ _ _\

imj

i a ísáen

Mi

ml

HB

imki

zo

L^LOlZZi

8+ffl

:ti

*9#

;L

3 iTfm: i □BElj

Wa

K±

Tlí

J>]

1#

HH*

nfirn

anoDD

mí-

ÍT-

wr

uj í i iiiimmnxn

'MIMI

□mm

víjx.

:!

ři|

-J-

Linii:

íTTnTr

-ú

___■ í r - '

■ y h

xxr.:.:^3[

mt

aai>

-FnrriRFIFFFE:

-FFf-TiTf^

ríS

m\

I, riTnxr rTTTrrrntl

JtÚ-LXh-

isp

nTTTTT

iffi

Míf

SE

íĚlÍilslÍ

it

EX

lili’'

ítttttttt

nrrrrrn

tfT.ru;

Obr. 57. Hluboká. Starý zámek; fa^ada k Podskalí.

LJJLi

íTTi ir ř i

KST

:il mmmL

mhp

‘fn 11¹ XT

F/

qririmrn r~

'i~T7~T

DM

2J

riTTTTTTT

ITTTTTT!

:M

si

IP

:::s!

fis

* A ' ,-

laHbl iF

JW

v'

WC v';. 3to

1.

lS*

1*

mf r

111*

; !fe|

II

IISlS

£Ífl

i'

• II

ÉMl*

P%S-

jf:

i,-. |Mg

IBM

•j*

.♦-■r • ■**•

řtsr'^' *' ' ' ■

. , .. *

II

W*

Ši

ťl'.' -

-■

w*

v:

; =! r •

V*

Vi-;

■««%

|T j

\-

SSf;

*|Cv»

I* jjpíi-----■■-jr;""f*«^

SE&flfoS

IJ

Obr. 58. Hluboká. Krb ze starého zámku.

'■

v'

5í»i

^yřr;

*VT,

S=._i

WSm ■ --    • 'i •

:    t*

ř 1} IP *rmS,

□s

jjygaffy?

l£

PS SHL

i. m

PgMjpy

-4

-iU I í

ife li

Jiií

i Z-ratti

í .fc_*,f i 1

Sv-

59

SiBSl 3

i;l-

rf:

¹ lil ■ ■

>ř*

|£řy

b&

s;.

Obr. 59. Hluboká. Knihovna.

p-«-,

,7' <

Pf

1.1

'(Cp

ŠÉ

*i

ifiÉÉn

šřž

í**

.1'

*•

iW«

Střed 2 m zvýši a 1‘35 m zšíři vyplněn jest pozdně gotickou řezbou z doby vladislavské a představuje Krista v postavě, po starším spůsobu silně vychýlené, mezi dvěma světci biskupy. Nad sochami jest bohatě řezaný, trojdílný, pozdně gotický baldachýn.

SWrí

m 'K.

’ , V ,*    » v

FjM

mm jt

M „r; . i

lir*

|:J

..v

• 1

Ky ,;± c/

p. '.j

i!

yr

k*

* tu

L t.Í

.i

s>

Cbr. 60. Hluboká. Stará archa v kapli.

Na líci oltářních křídel jsou čtyři silně restaurované obrázky v zlaté půdě, a sice vpravo křest Páně a narození P. Marie, vlevo obřezání Páně a stětí sv. Jana Křtitele rovněž z vladislavské doby. V predelle po stranách tabernakula jsou deskové obrázky sv. Mikuláše a sv. Václava v modré půdě z první čtvrti XVI. stol. Původně bývala tu asi řezba znázorňující

II. Obrazy.

Obr. 61. Hluboká. Relikviář v kapli.

Matku Páně mrtvé tělo s kříže sňatého Spasitele na klíně držící a přáteli obstoupenou. Tento velice pěkný, pozdně gotický relief umístěn jest nyní v ozdobném vrcholu oltáře.

V pozadí kaple stojí slušná, barokní kamenná socha sv. Jana Nep. z XVIII. stol., jež bývala na věži starého zámku.

Z výbavy pozoruhodným jest zvláště stříbrný, částečně pozlacený, 53 cm vysoký barokní relikviář z XVIII. stol. v podobě monstrance s ostatky sv. Jana Nep. Noha jest ozdobně tepaná, nad ní poprsí sv. Jana Nep., v paprscích záře po stranách andílkové, nahoře pak poněkud těžký baldachýn zakončený korunkou s křížkem, na němž jsou značky T a J W.

Polycymbalon s prose-kávaným košem a malými zvonečky jest rovněž starší práce.

„WC

,K

*

■Vid

dl

•V

cr

Obrazů jest v zámku celkem 886, z nich nejcennější jsou následující:

Narození Páně, veliký obraz

tabulový české školy z XV. stol., restaurovaný; pozadí vyzlacené, krajinka jeví zálibu v přírodě.

Matka Boží s Ježíškem z počátku XVI. stol. restaurovaný.

Ecce Homo z poč. XVI. stol.; oba původu nejistého, přičítají se Kranachovi* Kopie Madonny Zbraslavské, stará z XVI. stol.

Madonna s Ježíškem hrozen držícím, z XVI. stol., česká práce, bývala v kapli zámecké ve Bzí.

Jan Gossaert (Mabuse): Madonna s Ježíškem s třešněmi pohrávajícím.

F. Snyders: Kohoutí zápas.

»    Srnec psy štvaný.

»    Kanec štvaný.

*    Jelen štvaný.

li

li

II

■Ur

íi

m!|

■V

7j

ují

■m

Obr. 62. Hluboká. Obraz narození Páně.

F. Snyders: Říční krajina s rozmanitým ptactvem.

Štvanice na jelena; v levo polonahý muž s oštěpem troubí »halali«.

Lev sedmi psy napadený.

Vlk pěti psy napadený.

Daněk psy štvaný.

Dva medvědi psy napadení.

Býk napadený psy.

Pan Breughel a Henrik van Baalen: Komnata s uměleckými předměty s vyhlídkou do parku; v popředí Venuše, jíž Amor obraz podává. (— Zrak —).

Dvě zátiší, práce nizozemská.

B. de Vos: Griffon s ulovenou kachnou. (Sign.: B. de Voss fecit.)

'Dvanáct měsíců* znázorněných výjevy ze života selského na měděných deskách barvami olejovými od nějakého vlašského mistra (Jakuba de Ponte, řeč. Bassano?) z konce XVI. stol.

Kristus na návštěvě u Marie a Marty; olejomalba na měděné desce, vlašská práce z konce XVI. stol.

»Zvěřinářka«, pěkná práce nizozemské školy.

Jan Jiří Hamilton (1723): Krajina se zvěří.

(1725): Krajina, v ní zvěř.

(1729): Vrány.

(1733): Dva obrazy (portréty) loveckých psů.

(1729): Horská krajina, v ní kanec dvěma psy napadený.

JĚC

ífrv

Iv:

v?

„:Y1.

' y.

Obr. 63. Hluboká. Nádoba křišťálová ze XVII. století.

G. Tiepolova škola: Šest fantastických krajin.

Werner Tamm: Krajina s divokým ptactvem.

Pes hlídá zabitého srnce a pernatou zvěř.

Filip Hamilton: Krajina, v ní bažanti a zajíc.

Z velikého množství starších podobizen zvláště vynikají:

Van der Hoecke?: Arcivévoda Vilém, guvernér Nizozemský.

Neznámý mistr: Císař Ferdinand III.

A. B. Leitner: Děti knížete Ferdinanda ze Schwarzenberga jako Paris, Amor, Juno, Pallas a Venuše.

Mart. Meytens: Dva portréty, a sice knížete Josefa Adama a jeho manželky kněžny Marie Terezie.

F. Stampart: Kníže Adam ze Schwarzenberga.

Hánnl Max: Kníže Adam František.

Kněžna Eleonora Amalie.

Kněžna Eleonora Amalie s princem Josefem Adamem.

mm

m!

*&

tS!»J

r;- y.j ;•/ ,!•

:-fp

1*112 ,

w%í ™

NPH :

,»*k. ,

*

T ^    ^

•X Jbl-wjís

pC

i*

Sl

I" 2

I

Mm

ó,

R.

i., i

i. -í

/mmm

ES

»I;-i

4 • ř i#5s * v;-.ry^l

k«*$*ss* •

£sk w

Obr. 64. Hluboká. Eggenberská dekorace.

Jan Jiří Hamilton: Hrabě Fr. Jos. Serenyi.

F. Oelenhainz: Mnohé portréty, z nich zvláště: kníže Karel Filip jako hulánský podplukovník z r. 1796.

Swiczek (polský malíř v Čechách žijící): portrét knížete Adama.

Z pozdějších portretistů jsou tu čestně zastoupeni: Ammerling (obraz kardinála knížete Bedřicha), Angeli, Lampi, Makart, Schrotzberg, Tonkliaj. Rovněž četné jsou kopie různých vlašských a nizozemských mistrů.

“ tA

í Má Á

-mé

•» s-

SF2ll*§;

.

m,

:l    *■

®v

írW •••;. &J ,

I__    -li

vJEtf

-... *

”%íl

V '-*Ě/ J

*>,/

K,

•'

— s* «# V '•' _';'. * --

&■ •

3r"

Obr. 65. Hluboká. Eggenberská dekorace.

Skvostně řezané rámce mnohých obrazů mají rovněž znamenitou cenu uměleckou.

III. Gobelíny a výšivky.

V tom oboru honosí se prostory zámku Hlubockého nejen nejčetnějšími, ale i nej krásnějšími kusy v Cechách. Mnohé z gobelínů daroval patrně umění milovný místodržitel Nizozemský, arcivévoda Leopold Vilém, svému

nejvyššímu komořímu, Janu Adolfovi ze Schwarzenberga, jiné opatřeny v Nizozemsku nákladem rodu knížecího. Figurální výjevy provedeny jsou dle obrazů nejslavnějších malířů jako Rubense, Jordaensa a j., podobně krajiny; nemenší uměleckou cenu maíí i skvostně komponované obruby. Gobel iny:

»Decius Mus«, historie znázorněná na 14 velikých kusech označených brusselskou známkou a jmény Geerael v. d. Streken a J. v. Leefdael.

ti

g|gl53!

yi

tm

KM

m-

,'H

ÉÉÉ

as;

rrrzr. rtirArr:-

mm,

f&m

w , . dl

ffcF-r:

mm

12

Obr. 66. Hluboká. Gobelín Schwarzenberský ze XVII. stol.

»Proverbia«, znázorněná na 8 kusech označených brusselskou známkou s jmény B. v. Beuren a Cardys.

»Judit a Holofernes*, historie biblická, znázorněná na Skusech brus-selských se jmény Leyniers a Reydams. Týž předmět znázorněn i na 4 gobelínech jiné řady.

»Kleopatra přijímá vyslance senátu*.

»Ifigenia v Tauridě*.

»P o ž á r Troje*.

»D i a n a*.

»Král na trůně*.

»Historie Telemachova dle Fenelona«, znázorněná na 7 kusech s jménem Jodocus de Vos.

»Stvoření koně Neptunem a scény jezdecké* ve slohu Rubensově na 8 kusech provedli P. Leyniers a H. Reydams.

»Lovecké výjevy*, a sice: čekaná, rybolov, štvanice, hon, sokolí, výprava na lov a pastýř; 7 kusů.

lí

»Krajiny«, 8 kusů, z nich 5 dle kartonů Lukáše van Uden.

V'X;,

Eggenberský gobelin s rozvilinami, ovocem a festony, uprostřed znak eggenberský.

gjBHb

Ha

Schwarzenberské gobeliny, 17 kusů; uprostřed schwarzenberský znak, kolem něho zelené listí, ovoce, ptáci, festony.

Eggenberská dekorace:

-i

Obrovský závěsný koberec z červeného da-mašku, na něm eggenberský znak mezi bohatou skupinou allegorických postav, trofejí a ornamentů na hedvábí malovaných a applikovaných. Vlašská práce ze XVII. stol. skvostná, ba svého druhu jediná v koncepci i provedení. (1638).

Baldachýn z červeného damašku, uprostřed allegorická postava Slávy, kolem bohaté emblemy a ornamenty, vše na hedvábí malováno a applikováno.

V ýšivky:

Pokrývka na mezka (2’ 10 m X 230 m), na ní zlatém a hedvábím vyšívaný znak eggenberský a ornamenty; vlašská práce ze XVII. století (1638).

Obr. 67. Hluboká. Pohár stříbrný z XVI. století.

Pokrývka koňská ze stříbrohlavu bohatě zlatém vyšívaná (c. 1710).

Pokrývek koňských šest aksamitových s vyšívaným znakem schwarzenberským (1740).

Pokrývka koňská, k císařské korunovaci r. 1764 pro knížete Josefa Adama shotovená s bohatým vyšíváním.

Pokrývky sedlové tři zlatém a stříbrem nádherně vyšívané (c. 1740).

Jiných bohatě vyšívaných sedlových pokrývek 9 a sedel 10.

IV.    Sklomalby.

Ze 116 starých sklomaleb jsou pouze tři, a sice: Smrt P. Marie, sv. Ondřej a sv. Barbora českého původu z XV. století; ostatní dílem biblické, dílem heraldické jsou práce cizí, namnoze švýcarské z věku XVI. a XVII.

V.    Práce kovové.

A. Zlatnické:

1. Pohár stříbrný pozlacený, 44 cm vysoký, skvostně tepaný. Na číši v bohatých ornamentech tři krajinky, v nich kůň, lev a jednorožec; na

víku podobně krajinky s podobami medvěda, rysa a lvice, vnitř víka vyte-paná skupina »Charitas,« na vrcholu oděnec s ko-

d-

pím a prázdným štítem. Augšburská práce z XVI. stol., značka pinie, mistr H. K. a značka vzorné práce (

2. Konvice stříbrná, částečně zlacená, 16 cm vysoká s bohatým tepaným ornamentem rostlinným; elegantní práce ze 'druhé polovice XVII. stol.

značky C. C. S. Hg ¹

Obr. 68. Hluboká. Stříbrná konvice. 1631.

3. Konvice stříbrná, částečně zlacená, 15Y₂ cm vysoká, šestiboká, skvostně zdobená prací tepanou a vrytými postavami biblických žen s nápisy: SARA, REBECA, LEA, RVTH, MICHAL (sic), SVSANNA. Na víku vyryty dva erby a letopočet 1631. Curyšská práce se značkou )|c Z.

4. Pohár stříbrný, 28 cm vysoký, tepaný v podobě šišky; na vrcholu genius se štítkem a ptáčkem. Augšburská práce z počátku XVII. stol., značky pinie a (£,.

5 Pohár stříbrný, 28 cm vysoký s vytepanými puklami a stříhanými ozdobami. Norimberská práce z XVI. stol., značky HK N a znamení vzorné práce.

6. Pohár svatební v podobě panny koš nesoucí, 23 cm vysoký. Bohatě tepaná augšburská práce ze XVII. stol., značka pinie s označením vzorného provedení.

7. Pohár stříbrný, tepaný; zpodek stříhaná práce z XVI. stol., nádoba o něco pozdější, vtepaným lupením a ovocem zdobená. Dílo augšburské, značky pinie a želva.

li

Obr. 69. Hluboká. Práce zlatnické.

8. Pohárek stříbrný, tepaný s labutí na vrcholu. Norimberská práce z druhé polovice XVI. stol., značky N, domeček a znamení vzorného díla.

Ji

\V

;-tk«

•r*

;!aí3

Obr. 70. Hluboká. Kozlíky do krbu

9. Hodiny cestovní. Schrána okrouhlá, stříbrná v průměru 12 cm, kolem skvostně prolamovaná, vzadu krásně tepaný výjev pastýřský. Práce stříbrníka Weinholdta z XVIII. stol.

Mnoho jiných tepaných, lisovaných a rytých předmětů cizího původu; jemné francouzské, benátské a čínské práce smaltové.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Budějovický

:ů

v-

.-vii

*$•

Obr. 72. Hluboká. Konev cínová, rytá.

B. Bronzové:

1.    Poprsí Otty Jindřicha, říšského hraběte ze Schwarzenberga, výtečná práce doby Rudolfínské snad od Adriana de Vries.

2.    Dva kozlíky krbové, zdobené sirénami, jež nesou znaky eggenberské, a po stranách genii. Skvostná práce ze XVII. století.

3.    Svícen, původně asi zpodek gotické monstrance. Noha šestidílná, ořech ozdobný; domácí práce z XV. stol., pochází z kostela Chlumčanského.

s.

v'í

v-

V.

+.r ,*k\

w.

W*'-

ti

ř:

&SH?

Kmmm

fe

m,

Obr. 71. Hluboká. Konvice cínová, rytá. (Klabalova.)

C. Cínové:

1. Konvice cínová, 39 cm vysoká, ozdobená vrytým ornamentem dílem gotickým, dílem již renaissančním a minuskulním nápisem

•    pontoj nam

pane bojpe

Na uchu dvě nejasné městské značky a ií;, na víku štítek s domácím znamením a písmeny G K. Patrné dílo Jiříka Klabala, konváře kutnohorského ze druhé čtvrti XVI. stol.

2. Konvice cínová podobná předešlé, 45 cm vysoká s minuskulním ná

pisem

gui ranit bis orat si tur cum lingua laboraf

Na uchu značka ježek a

G.

;;

844

ř":

Obr. 73. Hluboká. Cínová konvice cechovní z r. 1695.

Obr. 74. Hluboká. Konev cínová.

3. Konvice cínová, 52 cm vysoká, r. 1695. knížetem Ferdinandem ze Schwarzenbergu cechu spojených řemesel na Hluboké věnovaná. Na nohách pěkní lvíčkové, na plášti erby řemesel, na vrcholu šiška.

Mnoho cínových konví, mis, talířů a lahví pěkně rytých původu dílem domácího, dílem cizího z XVI—XVIII. stol.

VI. Nábytek.

Skříně a stoly barevným dřívím, perletí a sloní skvostně vykládané, práce namnoze vlašské a nizozemské.

Skříně malbami zdobené.

Kabinety ebenové a palisandrové, nádherně vykládané sloní a želvovinou s ciselovanými okrasami bronzovými.

Celkem přes 400 ozdobně pracovaných, řezaných a bohatě vykládaných kusů. Z krásných prací hodinářských jsou českého původu: stojaté hodiny od Bernarda Biswangera v Praze, stojaté hodiny od Josefa Kotlá v Praze,

f.7j

!M

ř‘

pse;

Sít

,Sm

R/

. xiSt

JSMíÍ;

SSLjšSf

TTá

wmsr* «

Obr. 75. Hluboká. Číše Lema ova. 1605.

Obr. 76. Hluboká. Číše Lemanova. 1605.

stojaté hodiny od Heinemana v Krumlově,

mosazné hodiny od Jos Kerbera v Karlových Varech,

malé mosazné h< diny cestovní od Mich. Holmera v Praze.

VII. Křišťál, sklo, keramika.

A.    Křišťálová lodička v podobě lastury na velmi nízké noze, 24 cm dlouhá

a 9 cm vysoká z XVIII. stol.

B.    Sklo:

1. Krásné sklenice českého původu s vbroušenými ornamenty, mezi nimi svého druhu jediná 22lL cm vysoká, tenká, mělce broušená číše Le-

■m

yr

:

' M

fll

&

6    ‘ & $lp

rt;Kíf«v';. 1;

^/í-CŠ

Zk,

A -W*'

-

(t»: ’ :

m

m

>*

.v⁵

'■? A

i

i ' *

fft!' .

If -i

■

511

d

* %

A

)

V

■ ...

pfe

■•v ^ %

pSfelv; jar

i.

& t

Obr. 77. Hluboká Br ušené sklenice se znakem sel;warzenberským.

k

i?

I

v.

' tv *

$WB

-'..f

ffi

K

.

:v

. .

<

i

;r

»

, m

ír-

ť

manova. Nízká noha ozdobena jest svazky ovocnými, na plášti jsou tři allegorické postavy s nápisy POTESTAS, LIBERALITAS, NOBILIT AS. Tato-sedí na trůnu, držíc dva štíty; na podnoží umístěn jest podpis brusičův

C. LEMAN. F. 1605. Mezi postavami jsou rozviliny a různý hmyz. Dle M. de Vosa (ryl. Rud. Sadeler.)

7t

4.

—Šjr/T*-.

Obr. 79. Hluboká. Skleněná vása, zdobená ve způsobu Schaperově.

2.    Pohár, osmiboká, v bronzu montovaná láhev a sklenice, vše zdobeno broušenými ornamenty a znakem schwarzenberským; z první polovice XVIII. stol.

3.    Mnohé veliké i menší poháry ornamentálně bohatě broušené se zlatou a rubínovou nití v ořechu podstavce i víčka.

4.    Poháry a jiné nádoby ve způsobu Schaperově černým vpáleným ornamentem nádherně zdobené, mezi nimi vása 95 cm vysoká, v pozlaceném bronzu montovaná, vše z doby baroku a česká práce.

5.    Sklenice benátské, rubínové, dvojité, Mildenské.

C. Keramika:

1.    Dlažičky šestihranné, rozměru 23/30 cm a obrubové, rozměru 14/38 cm, polévané s žlutými arabeskami v světlemodré půdě. Pocházejí ze zámku Kratochvíle a jsou prací z konce XVI. stol.

2.    Mísa majolíková, prolamovaná s malovanými znaky eggenberským a braniborským, česká práce ze XVII. stol.

<

VfcW *+/

Ffpu

/v.

Obr. 80. Hluboká. Eggenberská mísa a slánky.

3.    Dvě slánky majolíkové s eggenberským znakem ze XVII. stol.; práce česká.

4.    Majolíky italské, mezi nimi zvláště krásná mísa s historií královny ze Sáby a jiná se znakem altským; solnohradské a tyrolské.

5.    Talíře hliněné s lidovými ornamenty domácího původu.

6.    Modrý talíř z r. 1668 s velmi pěknou kresbou, domácí jihočeský.

7.    Fayence delftské přemnohé.

8.    Holičské nádobí velmi pěkné, zvláště překrásně malované a zlacené umývadlo s konvicí.

9.    Džbány nassavské a kreusenské, z nich některé se znakem eggenberským ze XVII. stol., datované, pěkně kolorované.

10.    Porcelánové nádobí míšeňské, vídeňské, slavkovské, sevreské, hochstské, frankenthalské, japanské, čínské a j. v.

Vůbec cenných prací keramických přemnoho.

VIII. Zbroj a zbraně.

A. Zbroj:

Brnění úplná, maxmilianská s norimberskou značkou 3. Brnění úplné, maxinil. s landshutskou značkou 1.

Jiná brnění úplná 2.

hk & ■

MĚ

■■

ESU

'V

W,

M : íePÉ

ÍÍ>

•*33

ř«o

a.v

Mé

Wt

NM

Obr. 81. Hluboká. Polobrnění z XVI. stol.

Polobrnění černé s bohatým, dílem leštěným, dílem vyzlaceným ornamentem (na prsou říšský orel, odznaky vojenské, rozviliny). Mistr Hans Ringler, platnéř v Augšburku ok. r. 1560.

Přední a zadní kus s obojkem, černě kalené, na prsou vyzlacený krucifix a P. Maria; augšburská práce H. Ringlera k. r. 1560.

Jiných předních kusů 43, zadních 29; šišáků, morionů a jiných lebek 431.

Obojků 40, nápažníků 24, náholeníků 15, rukavic 35, brní 24, štítů

různých 6.

Sedlo středověké těžké, jiné černě kalené s bohatým, zlatém a stříbrem vybíjeným ornamentem z XVI. stol., třetí orientálské.

Lehké brnění koňské s leptaným znakem henneberským z XVI. stol. Náčelek železný, válečnými odznaky a hradem ze stříbra a zlata ozdobený z XVI. stol., jiné ozdobné náčelky 2.

Náhubek koňský železný, prosekávaný z r. 1514.

Ostruhy ozdobně prosekávané z XV. stol., jiné zlatém vybíjené. Kotly jezdecké měděné 2.

B.    Zbraň sečná a bodná:

Mečů, kordů a šavlí přes 300, práce italské, španělské, německé, z domácích dva (Martin-Rossmarkt, Prag a Pemischem Wutweis), mnohé mají jílce a koše krásně prolamované, vyřezávané a vybíjené.

Kopí, halaparten a oštěpů přes 200, partisany a spontony důstojnické, leptané a zlacené.

Palcát osmižeberný, ciselovaný, ozdobený zvířátky a ptáčky na rukojeti. Tesáků loveckých 66, mezi nimi jeden s rukojetí z jaspisu řezanou v podobě psa s obojkem briliantovým z XVIII. stol.; většina leptanou prací zdobená.

C.    Zbraň střelná:

Luků a samostřílů několik.

Dělové hlavně železné 2, dvojhák 1.

Hlaveň dělová s rozmnoženým znakem rožmberským a nápisem P. W. V. D. R. 1608; druhá podobná s letopočtem 1610.

Hlaveň dělová se znakem města Vratislavě a nápisem:

ILLVSTRI D. WENCESLAO L. B. A. CHINSKI ETC D. D.

SENÁT : WRATISL.

1612.

Hlaveň dělová s eggenberským znakem a letopočtem 1690.

Dvě hlavně dělové se znakem schwarzenberským a letopočtem 1725 Houfnice, zadovka na otáčivém stojanu z XVI. stol. se značkou (Heinrich Reinhold v Innsbrucku).

Tarasnice 4, jedna s hlavní šroubovitou, ozdobnou.

Malých kusů, většinou modellů 16, hákovnic s kovářskou značkou 10, mušketů 170.

Ručnic loveckých a pistolí okolo 500; z domácích puškám jsou za

stoupeni :

Becher Leopold z Karlových Varů, Benda Jakub z Hluboké,

lil

■ ■ ’ Jsa

,.,|í

ř (

p^ggl

um

W1

Obr. 82. Hluboká. Náčelek koňský.

¹    /m

rJ

m

.1 v

y**

yj

r.

ř.

\

I: X

H3

iK*S*Ěf

: .

i

>

*érj

íj

Víjr.i

Obr. 84. Hluboká. Náhubek koňský. 1514.

ytl

; fy I •

m 1 i 1:

■

#;r»

*' a:

*-'.-'-‘'5irw- -■ -■

mg

i

:

¹

JAM

Ci

r*

•'

?

HUI#

í

i

V;

v

i

*••■■■ •

I

\

\

k

4

Deplann Jan z Prahy, Drobnig Jakub z Prahy, Eckart Eckeimer Firlinger Jiří z Prahy, Heinrich Leopold z Prahy, Hofmonn Frant. z Budějovic, Junk Josef z Teplic,

z Prahy, z Prahy,

Kubík Matěj z Prahy, Kurtzweil z Prahy,

Lofler F. z Prahy,

Mortheim J. z Prahy, Neireiter z Prahy,

Perger J. Ad. z Prahy,

Poltz J. Jiří z Prahy,

Poser Pavel z Prahy,

Satvor Frant. ze Mšece,

Sigl Ondřej z Ostrova,

Stifter H. z Prahy, nejmenovaný z Kutné Hory.

Obr. 86. Hluboká. Puška lovecká. (Neireiter.)

Přemnohé z těchto ručnic, zvláště Poserovy a Neireiterovy, mají zvláště zámky krásně řezané, pažby stříbrem neb mosazí skvostně kované, sloní vykládané a t. d., tak že jsou překrásnými památkami umění ryjeckého.

Na příklad buďtež uvedeny:

Dvě ručnice z počátku XVIII. stol., na hlavni značka jelen a nápis: Poser in Prag; zámky bohatě řezané s motivy honebními, pažby stříbrem kované.

Ručnice křesivka, zámek rytý s jménem: Paul Poser, Prag; kování stříbrné, vypouklé s erby.

Dvě ručnice z XVIII. stol., zámky a pažby stříbrem kované, vypouklé reliefy lovecké, erby schwarzenberské, slova: Poser in Prag, značka jelen.

Pistole se zámkem řezaným, kování stříbrné znázorňuje výjev válečný, znak schwarzenberský, slova: Poser, Prag, značka chrt pod korunou.

v

z

:r^.r~rz

iPKU

— —^

t

SM

a

M

: r r

umu#"**

JM

MRŠÍ

4*

'ff

m

i

y

s. n

w

!

r ^

E.

.i

i

■ *5

Obr. 87. Hluboká. Ručnice lovecká. (Poser.)

Počátek 18. stol.

Obr. 88. Hluboká. Lovecká ručnice.

Pistol stříbrem skvostně kovaná, motivy válečné, vypoukle pracované, stříbrný znak schwarzenberský, slova: Poser a Prag; značka dva chrti pod korunou.

Dvě ručnice; zámek a pažba s vypouklým, skvostně rytým reliefem válečným,' částečně zlacené, na čele znak schwarzenberský, na hlavni slova: Neireiter a Prag 1727; značka jezdec.

Jř

řyjuwig

eummm

SZ

ŠMSi

VN

fc

,’<{s

Obr. 89. Hluboká. Pistole. (Poser.)

Dvě ručnice; zámek vypoukle řezaný, kování mosazné s reliefem loveckým, slova: Neireiter, Prag; značka jezdec.

Dvě pistole s řezanými zámky a mosazným kováním; reliefy vypouklé, válečné; slova: Neireiter a Prag, značka dva chrti pod korunou.

Dvě ručnice dětské s řezanými zámky, mosaznými reliefy kované, slova: De Blann, Prag.

Ručnice ze XVII. stol. s rytým zámkem a pažbou mosaznými reliefy kovanou, slova Jean Deplann a Prag.

07

Obr. 90. Hluboká. Pistole. (Poser.)

Ručnice s řezaným zámkem, mosaznými loveckými reliefy a znakem schwarzenberským, slova: Joan Deplann a Prag.

Některé z pušek vynikají po stránce technické, jako na př. čtyřhlav-ňová ručnice se čtyřmi křesivkami; hlavně otáčejí se na obratli. Zhotovil ji A. Baroy r. 1700. Podobně zajímavé jsou dvě staré zadovky.

Pozoruhodnými jsou i staré toulce na prach (celkem 118), mezi nimiž dřevěné, železem okované se znakem rožmberským z XVI. stol., jeden krásně vyřezávaný (motiv: lví plen), uzavřený havranem tureckou hlavu klobajícím (schwarzenberský) ze XVII. stol. a jiné různě zdobené.

W’j!

«s

Oteš

■

*': .>>?• ,

í«

li

.-•» *«

|í

IfK

,v. "

ÍW.X!

t*L. "í

ř in

fj

i¹.

li

ř- bi

1 íY^

l i!

K%!

II

U 4

, $

*

i,! 3

F-iaS

** lift

ř*

K tomuto oddílu možno přičísti i skvostné příbory lovecké, z nichž zvláště pěkný jest jeden o třech nožích s rukojeťmi z jantaru a slonoviny, zdobenými kresbou na folii pod jantarem. Práce ze XVII. stol.

IX. Povozy a koňské postroje.

Á>'

mm

Obr. 93. Hluboká. Sáně z roku 1710—1720.

Vůz eggenberský, přeskvostná vlašská práce v podobě triumfál nich povozů, shotovená ku vjezdu Jana Ant. knížete z Eggenbergu do Říma r. 1638. od Gioseppa Fiochiniho za 48.000 skudů. Kola jsou bohatě vyřezávaná, mezi nimi zpředu dvě sfingy a dva nosiči, vzadu dvě mohutné, svalovité postavy nesou korbu podélnou, ornamentálně i figurálně vyřezávanou.

y:i

i?

Vy

■PUP

Obr. 94. Hluboká. Sáně z roku 1745.

V rozích čtyři bronzovými ornamenty obložené sloupce podporují baldachýn, uprostřed skvostně řezanou Minervou, karyatidami a ornamenty pokrytý. Vše pozlacené, výtečné koncepcí i provedením, krátce dnes jediné umělecké dílo toho druhu. (Srvn. Koula, Zprávy arch. a inž.).

Kočár slavnostní, nádherně malovaný se znaky schwarzenber-skými, shotovený r. 1743 za knížete Josefa Adama.

Troje sáně barokní, skvostně vyřezávané a pozlacené; jedny z nich od Jakuba Vogla z r. 1743.

Sáně barokní krásně řezané, postříbřené; pro knížete Josefa Adama dle návrhu inženýra Andrea Altomonte provedl řezbář Jiří Pichler r. 1745. Postroj k saním stříbrohlavový se zlatými portami a třásněmi z r. 1728. Postroj k saním Altomontovým (1745) z modrého aksamitu.

Postroje koňské safiánové s bronzovými ozdobami zlacenými ok. r. 1780. Postroje koňské modré, aksamitové z posledních let XVIII. stol. s ozdobami bronzovými ve slohu empiru.

f,

;■

.„d

mé

ÍSfeť

lí V

",

::

ýšňá

Obr. 95. Budějovice (Klášter). Obraz sv. Šťastného a Přibyka.

Holšovice.

Hromadný nález z doby bronzu (J. Richlý: Die Bronzezeit in Bóhmen, 73).

Soupis památek uměni výtv. Pol. okres Budějovický.

Homoly.

Mohyla (J. Richlý: Mitth. d. C. C. XXI., 167). — Při prozkoumání p. konserv. Richlým nalezeny střepy a různé předměty z kosti i bronzu.

Hosín.

Mohyly (Mitth. d. anthrop. Ges., XIV., 217).

Braniš J., Mittheilungen d. c. c. 1889, p. 126. Týž Děj. střed. um. v. Č. I., 11, 49. — Trajer J., H.-st. B. d. D. B., p 89.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA (farní) již r. 1330 připomínaný, na jižním konci vsi vysoko položený, byl do r. 1899, kdy kromě staré románské části nové budově ustoupil, vně velmi prostý, orientovaný, z lomového kamene, omítnutý. Skládal se ze starého románského kostelíčka, jenž byl sakristií, a k němu připojeného většího kostela s průčelnou věží. Vchody i okna rozšířením znešvařeny tak, že vnějšek byl beze slohu.

M-

Obr. 96. Hosín. Půdorys starého kostela.

Původní románský kostelík, nej starší stavba na Budějovicku, má apsidu T76 m hlubokou, 3 05 širokou a 320 m vysokou, zklenutou polo-bání. Loď od osy apsidy poněkud k jihu pošinutá jest 6 90 m dlouhá, 3'87 m široká, zdi jsou 1T0 m ztloušti, v západní stěně P20 m hluboký výklenek. Apsida nemá oken, v severní zdi lodi byla dvě nejapně rozšířená okna, rovněž předělán je vchod po jižní straně do presbyteře kostela vedoucí. V době gotiky byla loď zklenuta ve dvou travée křížovou klenbou, jejíž žebra vycházejí od hrubých konsol.

Kněžiště zbořeného kostela bylo 6‘40 m dlouhé a 620 m široké, přímo uzavřené, v koutech byly oblé přípory, ale klenba byla pozdní, jednoduchá křížová bez žeber. Po straně evangelia gotický, obloukem lemovaný výklenek s mřížkou růžicemi zdobenou. Triumfální oblouk byl polokruhový,

loď 1435 m dlouhá, 8 90 m široká, poměrně nízká se stropem na rákos omítnutým.

V dlažbě presbyteře 1. náhrobek mramorový, na něm dva štíty, v jednom šikmo ležící meč, ve druhém tři ryby, kolem roz-viliny, nápis úplně vyšlapán;

2. s nápisem:

LÉTA PANIE 1718 DNE 27 LEDNA PÓ WIKONANEM 65 ROKV WEKV SWEHO A 15 LET V DVCHOWNI PRZI CHRAMV PANIE TOMTO

PRACZYGE.....

VSNVL A K ODPOCZINKV MÍSTO TOTO SOBIE OBLYBIL DWOGCZTI HOD : A WISO : VOŽENY PAN GIRZVI FRANHAV SER NIEKDEYSSI FARARZ HOSINSKY KDEŽ .... RADOSTNÉHO Z MRTWICH WSTAN1 OCZEKAWA

■'t

A.

Ě-JETI

wm

li

íl'

li

Pod tím v ornamentu kalich a lebka s dvěma hnáty.

Obr. 97. Hosín. Gotická monstrance.

V lodi čtyři náhrobky Hlu-bockých vrchních z 18. stol. téměř úplně vyšlapané; na jednom ve štítu srdce, na jiném štít rozčtvrcený, v němž půlměsíc s hvězdou se střídá. V sínci k severní straně lodi připojeném gotická kamenná křtitelnice 80 cm vysoká, 90 cm v průměru, sloužila za kropenku; kalich ozdoben štítky, na nich-

1. hvězda, 2. pětilistá růže, 3. lilie’

4. ryba a nad ní převrácená koruna. Ve dlažbě síňce náhrobek, na něm štít s greifem a nápis: LÉTA PANIE 1714 DNE 5 AVGVSTI W PAN V VSNVL VROZENY A STATEČZNY WLADYK PAN ON DRZEG SSWANKFRANKSTER GE HO STARZI 66 LET KTERÝ WIS. O W : K :

DÓM V ZE SSWARTZENBERGKV PRZI HOSPODARSTWI OD PISARZSTWI AZ GAKOZTO PRZES 40 LET ZASLAVZILY OFFIČIR Z OBZWLASSTNI K. MILOSTI ZA HOSPODARZSKYHO RADDV POWISSĚN W ČZIAS NA WSSTIWENI BOŽÍHO SKRZE SMRT CZASNAV AZ DO TOHOTO HRÓBV PONÍŽEN BYL

Při bourání starého kostela objeven jest náhrobek s nápisem: LETHA PANIE 1643 7 DNE MIESIC ZE YNORA ZIWOT SWYG DOKONAL VROZENI PAN LEONHARDT DWOR ZIANOWSKI Z DWORZANOWA NIE KDEISSI GENERAL DON BALTHASSA ROWSKI STOLMISTR GENZ ZA SWE HRDINSKÉ SKVTKI PRZI B ITWIE NA BÍLE HORZIE SWEHO ERBV WZACTNIE NABIL WIEKV MÁGE 34 LET W TOMTO MISTIE A CHRAMV PANIE ODPOCZIWA W ESELEHO A RADOSTNÉHO Z MRTW ICH WSTANI OCZIEKAWAGE

Pod tím štít, v něm obrněnec s vytaseným mečem, nad štítem tur-najský helm s obrněncem v klenotu a fafrnochy.

Nábytek kostelní byl chatrný barokní, uměleckou cenu má pouze kazatelna, zdobená na schodišti a poprsní reliefy ze života sv. Petra a Pavla, na klobouku sochami dvou apoštolů a Spasitele sv. Petrovi klíče podávajícího.

Monstrance, pozdně gotická, řemeslná práce 62 cm vysoká, od ořechu vzhůru 43 cm původní, stříbrná, zdobená soškami sv. Petra, sv. Pavla, sv. Václava a sv. Jakuba, na šestibokém převráceném jehlanu, jenž od ořechu vzhůru se šíří, a na stříšce vrytým ornamentem okrášlená, má místo původního cilindru kolečko s paprsky a nohu empire z našeho století.

Kalichy stříbrné, barokní: 1. 24 cm vysoký s vysekávaným košem a tepanou nohou, na níž vrytý nápis

Nicolaus Cus’ Woleffnitzký 17lj Ewa Magdalena Woleffnitzka

2. 25 cm vysoký s tepaným, prosekávaným košem a hrubě tepanými andílky na ořechu.

Křtitelnice cínová, renaissanční, k víku 80 cm vysoká má nohy zakončené drápy koule držícími, nahoře akanthovými listy kryté, na kotlíku tři kruhy ve lvích hlavách, na víku 38 cm vysokém tři okřídlené hlavičky andělské a sošku sv. Jana Křtitele.

Zvony: /. Průměr 122 cm, výška 100 cm, kolem čepce nápis:

SMT a FVLGVRE ET TEMPESTATE CONSERVA NOS SANCTE PETRE 1760.

Na plášti barokní ornamenty, sv. Petr a znak schwarzenberský; na věnci nápis:

AYS DEM FEYÉR BIN ICH GEFLOSSEN ZVR GOTTES EHR HAT MÍCH GEGOSSEN ANTON PEGL IN BVDWEIS ANNO 1760.

2. Průměr 100 cm, výška 83 cm, kolem čepce nápis:

PETER ANTONI IACOMINI GOSS MÍCH IN PVDWEIS A° 1755.

Na plášti rokokové ornamenty, krucifix a sv. Pavel; na věnci nápis

S: PAVLE PRAEDICATOR VÉRITATIS ET DOCTOR GENŤIYM INTERCEDE PRO NOBIS.

j. a 4. nepřístupné.

Nedaleko vsi na cestě k Hluboké kamenná Boží muka asi 3 m vysoká s erbem Marradasovým a letopočtem 1636.

Hrdějice.

V kapličce na návsí 75 cm vysoká soška P. Marie, dosti hrubá řezba ze XVI. století, bývala ve zbořené kapli Těšínské. Jsou tu i sošky sv. Františka a sv. Antonína, barokní bez umělecké ceny.

Chřenovice.

R. 1836 nalezeny zde celé nádobky.: (Kalina von Jaethenstein: Opferplátze, 161; A. Schinitt: Archaeologická mapa).

Svatý Jan.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., 359.

KOSTEL SV. JANA NEP. (farní) r. 1732 založený, později ambitem a věží cibulovitou bání zakončenou rozšířený, daleko široko dominující, stavba z dáli vábná, vskutku však velmi prostá, barokní, z lomového kamene, omítnutá, bez umělecké ceny.

Délka kostela ve světlosti 2T40 m, šířka 6'50; presbyteř třemi stranami šestiúhelníka uzavřená má strop na rákos omítnutý a dvě okna čtver-hraná, loď rovněž na rákos omítnutý strop, šest čtverhraných oken a tři prosté vchody; v pozadí podklenutá kruchta.

Hlavní oltář rokoko řezba nevelké ceny. Ciborium 23 <;/« vysoké, měděné se stříbrným, tepaným košem a ornamentálně rytou nohou ze XVII. století.

Ze tří zvonů jest starší prostřední, 48 cm v průměru a 38 cm vysoký; má kolem čepce nápis:

DeVM Vos orate FRVCTVS Conservate nostrI patron!

GEORG VENCE KOHLER ANNO 1727 Na plášti sv. Dominik, sv. Jan Nep. a nápisy : CONCORDANS eXIVIt sonVs earVM

Jaroslavice.

/mm

⁰ 5\

rmM.

Hradiště na levém břehu

Vltavy.

,ím

Komařice.

/S

Sedláček A.. Hrady a zámky, III, str. 273. Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 79. Braniš J. Mitth. d. C C XVI, 212.

ZÁMEK — od roku 1623 majetek kláštera Vy-šebrodského — jest elegantní renaissanční stavba dvoupatrová, dvojkřídlá, zbudovaná v 1. 1565 až 1566; východní křídlo má 8 os, jižní 4 osy, k severnímu boku východ-níhokřídla přistavěna vXVII. století nízká věžička. Na kraji východního průčelí skvostná brána z tesaného kamene s mohutnou rustikou, v náplních vedle polokruhového oblouku stylisované trojlisty, nad obloukem deska s nápisem:

Obr. 98. Komařice. Hlavni brána.

m~

r? ⁵

OJ.

Erb

Kořenských

(kohout)

GIRZIK • KORZE NSKI • Z TERESSOW A ANA • KOMARZ ICZICH

KRISTINA KORZ IENSKA Z DRACH OWA • A NA KOMA RZICZICH

Erb

Dráchov-

ských

(ulatec)

15

66

Kolem znaků krásně stylisované ornamenty, nad deskou pěkně profilovaný říms, nad okny prvního patra výklenek s krucifixem. Na průčelí nyní obíleném znáti posud sgraffitovou rustiku ; na jednom z přízemních oken krásně kovaná mříž.

Do dvora bývaly v přízemí i v obou patrech chodby s arkadami na toskánských sloupech, nyní jsou až na dva přízemní oblouky zapaženy slabou okny prolamovanou zídkou’

5

z níž sloupky vně i vnitř vynikají. Vchod pod přízemním loubím má pěkně profilované renaissanční stění, nad ním dvě hezké, akanthovým listem a šupinami zdobené konsolky nesou říms, pod nímž jest letopočet 1565 a štítky s erbem Kořenských a Dráchovských.

Na pidestalech sloupků v prvním patře rovněž tabulky s letopočtem 1565 a erby Kořenských a Dráchovských.

rt>

o-

li

cn

MSI

-V

-r-

Uvnitř zachovala se posud uměle tesaná ostěn dveří vedoucích z chodebí do komnat, zvláště pěkné u nynějšího pokoje opatského v prvním patře má nadpraží zdobené skvostně pracovanou a nápis

Obr. 99. Komařice. Pohled z nádvoří.

růží, znakem Kořenských a Dráchovských

GIORGII — CROSENCIE — CRISTINA — DRACOSCA

• 6 • 5 •

patrně usvědčující vlašského kamenníka češtiny neznalého.

V domácí kapličce sv. Bernarda, umístěné v prvním patře přistavěné vížky, jest na oltáříku slušně řezaný barokní rám.

Před zámkem stojí kamenná barokní socha P. Marie.

Koroseky.

Bronzová jehlice (Mitth. d. anthrop. Ges. XIX, 95).

Kostelec.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 110.

Mohyly z doby bronzu (Mitth. d. anthrop. Ges. XIII, 16. J. Richlý: Die Bronze-zeit in Bohmen 186).

i Li

Obr. 100. Komařice. Nadpraží portálu opatského pokoje.

««**>*

z

1

i o¹

tr

Za

iT* S

í«i

KOSTEL SV. VAVŘINCE (farní), jmenovaný již ve XIV. století

mezi farami děkanátu Bechyňského, stojí na okrouhlém hřbitově; budova orientovaná z lomového kamene, omítnutá, skládá se z % oltářnice, lodi a po jižním boku presbyteře stojící věže.

V západním průčelí prostý vchod a nad ním okrouhlé okno, obé pozdější; po jižní straně přistavěný sínec, z něhož vede do kostela por-tálek gotický s hrubým ostěním bez profilu. U závěru presbyteře tři opěráky bez ústupku, zakončené kosinami prejzemi pokrytými. Okna v závěru tři (zadní zazděno), v lodi po každé straně tři, gotická, znešvařená bez kružeb. Věž v nynější podobě r. 1862 zbudovaná má střechu stanovou, plechem krytou, střecha kněžiště jest prejzová, nad lodí tašková.

Presbyteř z pěti stran osmiúhelníka sestrojená, 5 7 m dlouhá,

5‘22 m široká a 5'57 m vysoká, přepjata jest barokní klenbou českou s třemi lunetami, po epištolní straně jednoduchý gotický výklenek (sanctuarium). Triumfální o-blouk lomený, neotupený.

Obr. 101. Kostelec. Půdorys kostela.

Loď 12'35 m dlouhá, 8‘55 m široká a 6*35 m vysoká má strop na rákos omítnutý a v pozadí hrubou dřevěnou kruchtu.

Hlavní oltář barokní bez ceny, rovněž kazatelna a oltářík sv. Jana N. Oltář sv. Kříže, selský barok z r. 1676, ozdoben jest nepříliš uměle na dřevě malovanými obrázky: Ukřižovaný s P. Marií a sv. Janem, pohřeb Páně, Matka Boží bolestná, sv. Veronika; po stranách dosti slušné sošky sv. Václava a sv. Floriána. Nad prostředním obrazem namalovány dva zašlé znaky s letopočtem 1676.

Ve stěně lodi zazděn částečně vyšlapaný žulový náhrobek s erbem Poněšických (ve štítě ruka držící dvě střely a táž na helmu jako klenot) a nápisem:

Jteiíja 1580 v pátek — na b:en froafB Tnbmiltj omrjU gEjí nro --jsm; J$att llan J^mtis — spcjktj \ J^ontBsácj na Poniesiczich tuto — obpoqtina tělo ge — ho Pan Buoh racz — dvsi geho milost — iw byty. (Doplněno dle pamětní knihy.)

Kalich 24 cm vysoký má kuppu s košem renaissančním stříbrným, prosekávaným, noha jest pozdější, ve slohu empiru.

Zvony: 1. Průměr 90 cm, výška 75 m, kolem čepce nápis:

© TENTO © ZWON © GEST © D1ELA KE CZT1 A CHALE (sic) PANV © BOHY © SLOWO © PA © ZVSTAWA © NA WIEKI © BVD BOHY ©

CHWALA CEST GENZE NA WIKI (sic) © POŽEHNANÍ GEST    1565

MCIKFVNOR :

Na plášti krucifix.

2. Průměr 73 cmy výška 60 cm, na vrchu barokní ornamenty a pod

nimi kolem nápis:

DA PACEM DOMINE IN DIEBVS NOSTRIS QVIA NON EST ALIVS QVI PVGNET PRO NOBIS NISI TV DEVS NOSTER OMNIPOTENS ANNO 1699

Na plášti:

VS FURST ZV BERG HERR HAFT WITTINGAV

Na opáčné straně krucifix s P. Marií a sv. Janem a vedle něho: IOANNES PRICQVĚY CIVIS CLATOWIENSIS ME FVDIT

FERDINAND SCHW ARZEN DER HERRS

Frb

schv rzen-bei ský

nejstarší.

Po bocích reliefy sv. Vavřince a sv. Václava.

3. Průměr 45 cm, výška 35 cm, bez nápisu a bez ozdob; patrně

Leden i ce.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 429. Sedláček A, Hrady a zámky, III, str. 190.

KOSTEL SV. VAVŘINCE (farní), jmenovaný již ve XIV. stol. mezi farami děkanátu Bechyňského, orientovaná budova z lomového ka-

Obr. 102. Ledenice. Půdorys kostela.

mene, omítnutá, stojí uprostřed okrouhlého hřbitova a skládá se z obdélné lodi a čtverečného kněžiště, k němuž na východní straně přiléhá r. 1782 vystavěná věž a po severním boku sakristie.

V západním průčelí jest portálek gotický s ostěním jednoduše otupeným, nad ním okno pozdější, polokruhové. Po jižní straně lodi vchod prostý s vodorovným nadpražím, před ním přilepený sínec a nepěkné schodiště na kruchtu. Presbyteř má na rozích dva hrubé opěráky; okna po jižní straně 3 v lodi a jedno v kněžišti a dvě po severní straně lodi rozšířená v prostý tvar obdélníka. Římsa moderní, kostelní střecha tašková, na věži plechem pobitá cibulová báň.

Kněžiště čtverečné 7 m dlouhé a široké má v koutech oblé přípory, od nichž bez hlavic vycházejí žebra na hranách otupená, která se protínají ve svorníku zdobeném osmipaprskovou hvězdou. Vchod do sakristie má hrubé ostění s vodorovným nadpražím z dob gotiky.

Triumfální oblouk 1 m, gotický, neotupený, sesílen jest pasem T80 m širokým a nesl původně věž. Loď 16 80 m dlouhá a 10 25 m široká má strop na rákos omítnutý, v pozadí barokní kruchtu na dvou pilířích.

Nábytek chrámový nemá umělecké ceny; pozoruhodná jest pouze barokní stolice v presbyteři z r. 1690. Předek její ozdoben jest malovanými hlavičkami andfiků a barokními ornamenty, na vysokém lenochu jsou v náplních na dřevě malované obrazy P. Marie a sv. Josefa, mezi nimiž býval erb Kořenských z Terešova, nyní na faře uložený; v ozdobě na vrcholu obrázek sv. Štěpána krále.

Kalich staré kamenné křtitelnice 64 cm vysoký, 96 cm v průměru, erbíkem rožmberským zdobený, jest nyní v sínci kropenkou.

Monstrance stříbrná, 58 cm vysoká, barokní s figurkami slušně tepanými; c i b o r i u m 33 cm vysoké, barokní, krásně tepané; k a 1 i c h 24 cm vysoký, v slohu rokoko, tepaný.

Zvony: 1. Průměr 95 cm, výška 80 cm, má kolem čepce nápis:

GEORG WENTZEL KOHLER GOSS MÍCH IN BVDWEIS A • 1735.

Na plášti:

INITIO FVSA CAMPANA STETIT DVCÉNTIS ET XIIII ANNIS REFVSA PERENNET

Pod tím relief: sv. Václav.

2. Průměr 75 cm, hojnost barokních ornamentů, na plášti erb schwarzen-berský s nápisem:

ANNO 1826

a na druhé straně :

EXALTO, CONVOCO POPVLVM DEI.

3. Průměr 60 cm, výška 56 cm; hrubá práce s nápisem na čepci: G • W • KOHLER 1726.

na plášti krucifix a sv. Jan Nep.

Na hřbitově pěkně kovaný náhrobní křížek.

V uličce u náměstí kamenný pranýř, hrubá práce ze XVII. století.

Libnič.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 91.

KOSTEL NEJSVĚTĚJŠÍ TROJICE (farní), založený r. 1713,

v nynější podobě zbudován 1788, stojí v pěkném sadě proti domu lázeňskému. Prostá barokní stavba z lomového kamene a z cihel v podobě obdélníka na obou koncích třemi stranami osmiúhelníka rozšířeného s věží

na jižním závěru přistavěnou.

Osa směřuje od severu k jihu. Vnějšek čistě omítnutý, v severním průčelí vchod s vodorovným nadpražím, nad ním okno polokruhové, štít římsou vroubený, po každé straně tři v polokruhu překlenutá okna a dvě čtverhranná do podkruchtí. Střecha taškami krytá, na věži stanová s báňkou na vrcholu.

Cm

/v £\L\m<á .

0]

ÍJ

Vnitřek 18'5 m dlouhý a 9'25 m široký má plochou klenbu s lunettami. Nábytek bez umělecké ceny.

Větší zvon 74 cm v průměru a 56 cm vysoký, barokními ornamenty, reliefem Nejsv. Trojice a znakem schwarzenberským zdobený ulit jest 1810 od Jana Pernera v Budějovicích, menší dva jsou novější.

š\

<$*»

Lišov.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 431.

KOSTEL SV. VÁCLAVA (farní) jme

i ±j

nuje se již ve XIV. stol. mezi farními děkanátu Obr. 103. Libnič. půdorys kostela. Bechyňského. Stará gotická budova skrovných

rozměrů, barokními přídavky znešvařená, byla r. 1860 kromě průčelně věže zbořena a na místě jejím zbudován jest větší kostel v moderním slohu románském. Obraz P. Marie Sněžné ze XVII. stol.

Dva kalichy barokní s kuppami tepaným košem zdobenými. Velký zvon 100 cm v průměru, 77 cm vysoký s nápisem:

x annn x bontim x mtlleftmo x nxcc x ocíano x sn x ego x campatta x ramquam x proramrio x oarta x tgnem x ncl x fejftmt

x J&m x nte x ferif x magtjíer x barlíjolmitsus x ttontcrt x íjabeí x tn x nmja x rimfafe x pragEnft x zx x fjnc x Ians x beo x pafrt

Na plášti malý relief nějakého sv. apoštola.

Špitální stavení má nad vchodem kamenný znak schwarzenberský s letopočtem 1677.

Na konci města při silnici k Budějovicům slušná kamenná socha sv. Jana Nep. má na podstavci nápisy:

DIVO IoannI nepoMVCeno

PRyESENS Pil SACRABANT faMa VESTRA NE perDatVr eCCe patronVs

Martyr

CONFESSOR

VIRGO

EST

ISTE

sanCtVs

DeI

Mokrý Lom.

Pohřebiště posud neprozkoumané.

Munice.

Mohyly (Mitth. d. anthrop. Ges. XIV, 217; XIX, 94).

Nákří.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., pag. 116. Hrob, bronzový kroužek (Památky, VI, 313).

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA (farní) uvádí se již ve XIV. stol. mezi farami děkanátu Bechyňského. Gotická, orientovaná, v době slohu barokního průčelnou věží rozšířená stavba byla r. 1897 s šetrným ušetřením starších cenných částí důkladně obnovena.

Kněžiště čtverečné 4*85 m dlouhé a 4*90 m široké přepjato jest gotickou klenbou křížovou, jejíž na hranách otupená žebra spočívají na jednoduchých

konsolách a protínají se v svorníku. V severní stěně pěkné sanctuarium, zakončené trojúhelnou lomenicí, zdobenou na ramenech lupeny a hrozny, v tympanu pelikánem.

Triumfální oblouk hrotitý, 3 m silný nesl již původně věž. Loď 15'65 m dlouhá a 7'65 m široká, severní vchod má gotické profilované ostění s vodorovným nadpražím.

Kamenná křtitelnice 95 cm vysoká, gotická s kalichem zdobeným znaky (růže, půlměsíc, hvězda, jV, štít kosmo dělený). Ve zdi náhrobek na něm podoba ženská, znaky a kolem nápis:

LÉTA 1 • 5 • 5 • 4 TVTO • GEST • POCHO — WANA • VROZENA • PANI • EWA • SLATINSKA * Z — CIERTINKV • A • NA DIWCZICZICH • — GETRZICH • SLATINSKEY • Z SLATIN KY

"1

Kalich stříbrný barokní ze XVII. století, 22 cm vysoký s košem tepaným, prosekáva-ným a tepanou nohou; na pa-teně vyryt erb s nápisem:

-1"

Girzi Albrecht zbvdovfgi zebenpergu

Obr. 105. Nákří. Půdorys kostela v původní podobě.

Zvony ⁻ 1. Průměr 90 cm, výška 70 cm\ nahoře mezi třemi řadami barokních ornamentů nápis:

ANNO DOMINI 1693 VAS ELECTIONIS EST MIHI ISTE Na plášti: v barokní obrubě znak Schwarzenberský s nápisem ZA CZIASV G • V • K • O * Mil .OSTÍ PANA PANA FERDINANDA ZE SVARCENBERKV.

s druhé strany sv. Štěpán a pod ním v kartuši

STEPHANVS PRICOVEY CIVIS GLATTOVIENSIS ME FVDIT

vedle toho medaillonek se znakem zvonařským a slovem IOANES.

2.    Průměr 73 cm, výška 57 cm ; na plášti zvonařský znak s nápisem:

IOHAN ADALBERT PERNER IN BUDWEIS na druhé straně sv. Petr, na věnci:

TENTO ZWON GEST LÉTA 1782 PŘEDNĚ A PAK PODRUHY 1822 PŘELIWANY : W : H : L :

3.    Průměr 67 cm, výška 47 cm, r.ahoře nápis:

IOHANN HOLLEDERER GOSS MÍCH IN LINZ 1832.

Na plášti: krucifix, sv. Josef, sv. Šebestián a sv. Florián; na věnci nápis TENTO ZWON GEST SLITY A DAROWANY LÉTA 1610 NÁKLADEM SLOWVTNEHO TOMASSE NOWOSEDSKEHO PŘELIWANY ROKV 1831

A • T * L

4.    Průměr 515 cm, výška 39 cm, ulit u Pernera v Budějovicích r. 1845

Olešnice.

Trajer J. H. st. B. d. D. B., pag. 47. — Sedláček A., Hrady a zámky, III, str. 282.

KOSTEL SV. VÁCLAVA (farní) s kněžištěm k západu obráceným upraven r. 1787 z pivovaru v severním křídle zámečku. Stavba obdélná, prostá, z lomového kamene, omítnutá, zklenutá křížovými klenbami v pěti polích; při východním průčelí nová věž.

ZÁMEČEK, v němž nyní jest fara, škola a byt polesného, pochází z XVI. stol. a jest od r. 1727 majetkem obce Budějovické. Po jižní straně hrubá, pozdně gotická branka, nad okny renaissanční římsy, v přízemí do dvora zbytky loubí s toskánskými sloupky, na stěnách stopy sgraffitové rustiky. Na jedněch dveřích ve faře pěkné renaissanční kování.

Pištín.

Trajer J , H. st. B. d. D. B., pag. 95.

KOSTEL SV. VAVŘINCE (farní), jmenovaný v XIV. stol. mezi

farami děkanátu Bechyňského, gotický, po ohni r. 1752 barokně zrestaurovaný, jest stavba z lomového kamene, omítnutá, orientovaná.

■M

vY^r

Obr. 106. Pištín. Půdorys kostela.

Loď ve zdivu částečně z doby románské, po jižní straně znatelné stopy zazděného okna románského, dvě barokní okna polokruhová a jedno na kruchtu čtverhranné; barokní sínec a z něho do kostela gotický, pěkně profilovaný portál; po severní straně dvě okna polokruhová a nedávno přistavěná umrlčí komora. Průčelná věž v minulém století přistavěná, krytá stanovou, báňkou zakončenou střechou. U pětibokého závěru presbyteře, která jest vyšší než loď, opěráky kosinami zakončené a přerušené uprostřed hrubou římsou, rovnoběžně s hranami kosin vedenou. Okna původně gotická zazděním oblouků jsou přeměněna v obdélná. Po severní straně kněžiště sakristie s dvěma jednoduchými opěráky bez ústupku, z nichž jeden sedlem, druhý kosinou jest zakončen.

Vnitřek mnoho utrpěl restaurací po požáru provedenou. Presbyteř 8 30 m dlouhá a 6'45 m široká skládá se z pětibokého závěru a obdélného travée, přepjata jest gotickou klenbou křížovou, jejíž hrubá, prostě otupená žebra ze stěn bez konsol vystupují. Triumfální oblouk jest nyní eliptický, barokní, štukaturou zdobený.

Loď 16'30 m dlouhá, 10'60 m široká, má strop na rákos omítnutý, štukaturou okrášlený, v pozadí spočívá na dvou hrubých pilířích barokní kruchta.

Vysoká sakristie má gotickou křížovou klenbu ve dvou travée s žebry na hranách otupenými, z jednoduchých konsolek vystupujícími. V severní stěně maličké gotické okénko s nosy.

Hlavní oltář bohatá barokní řezba se soškami sv. Vavřince, sv. Jana Kř., sv. Jana Ev., sv. Václava a sv. Víta.

Stříbrný kalich, tepaný, barokní, 24 cm vysoký, s nápisem:

VALENTINVS PREGENBAVER AVS DEM DORFE DASNY PRAESENT1RT

ANN DNI MDCLXXVIII

Malý tepaný pacifikálek barokní.

V sínci jsou zazděny tři silně vyšlapané náhrobky; na dvou stopy erbu Kunášů z Machovic, na třetím podoba ženská a na okraji zbytek nápisu:

KV OBRACZENI • VMRZELA SSICZOWA Z MACHOWICZ A NA SVCHY ATVTO GEST TIELO GEGI POC . . .

Na hřbitově leží před síncem náhrobní deska, na níž vytesán v kruhu kalich a nápis:

1707

w J^aitu

M)a bite 18 ujhul J^rongg GJjft fjobnij knw& BDaqlarc Jtatonin Xrrljha Jararj JEtypinf&tj ioíjoío ájtamtt J^anie obuijlaljínie Mo kapltj J^artm; BJarigc ptamsmftj jrostebttel gemuj rager pte obpnqimtít bsg J^an Mmm.

Zvony: /. Průměr 120 cm, výška 100 cm\ kolem čepce nápis minus-kulní ve dvou řádcích gotickým ornamentalným věnečkem oddělených: (Štítek s korunovaným W) Jíl rtaíimíafe (Erijíi amto bomitti millesimo quaíuor-ceníesámu ramagestmo ncíaoo fjot opus renpaíuttt eft per rnagt Jírům egibium no x x vit ciuiíaíis pragensia tortjble nins anrtt pojí fesíont sartrít iarobi e* fjor laos beo eí beaíe mařte otrgints eí omtttum sanríorum Na plášti P. Maria.

2.    Průměr 76 cm, slit u Pernera v Budějovicích r. 1848.

3.    Průměr 60 cm, výška 52 cm má nápis:

GOSS MÍCH ANTONI PEGL IN BYDWEIS ANNO 1752.

Na plášti P. Maria a sv. Jan Nep.

4-. Průměr 38 cm, výška 31 cm. má nápis: *

ANTONI PEGL IN BYDWEIS ANNO 1752.

Na plášti krucifix a sv. Jan.

Plavnice.

Hromadný nález bronzů. (Památky XIV, 470 — Mitth. d. anthrop. Ges. XVI, 80 — J. Richlý: Die Bronzezeit in Bohmen, 122).

Plavo.

Mohyly (Památky VII, 231, 233 atd.; X, 744; XI, 18 atd.; XIV, 469 — Vocel Pravěk str. 536 — Mitth. d. anthrop. Ges. XVI, 82; XIX, 94; XXIII, 30; XXIV, 16 — Bericht d. stád. Museums in Budweis 1892—3 pag. 35 a tamtéž i o popelišti v lese »Domek« pag. 37).

Poněšice.

Mohyly: v lese »Vobůrka« 15, v lese »Vosiková« 40, v lese »Háj« (Mitth. d. anthrop Ges. XIII, 20; XIV, 217; XXIII, 23); na samotě »Cirhran« 15 (Mitth. d. anthrop. Ges. XVI, 88; XXII, 23>.

Hradiště »Na Hradci« (Mitth. d. anthrop. Ges. XIII, 6; XXIII, 9).

v a v /•

Porici.

Sedláček A., Hrady a zámky, III, str. 291. Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 94.

ZÁMEK, prostá jednopatrová budova barokní, zbudovaná na místě Arze vladyk z Poříčí, kteří ve XIV. a XV. stol. se tu připomínají.

Od doby pobělohorské až do roku 1785 držel statek Poříčský, Janut Jiřímu Vrábskému skonfiskovaný, dominikánský klášter v Budějovicích.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Buděiovickiv.

Purkarec.

Trajer J , H st. B. d D. B., p. 109. Mohyly (Mitth. d anthrop. Ges. XIII, 23).

KOSTEL SV. JIŘÍ (farní), v XIV. stol. v děkanátu Bechyňském připomínaný, jest budova orientovaná, hřbitovem obklíčená, z lomového kamene, omítnutá; skládá se z presbyteře, lodi, průčelně věže a k severnímu boku kněžiště připojené sakristie.

Věž zbudována r. 1879 v moderním románském slohu, z přízemní síňce do kostela vchod prostý s vodorovným nadpražím; jižní bokový portálek gotický s ostěmm jednoduše otupeným, po každé straně lodi dvě rozšířená, v polokruhu překlenutá okna. Na rozích presbyteře dva později přistavěné, hrubé opěráky, okno v závěru polookrouhlé a po jižní straně větší, v polokruhu překlenuté, obě rozšířením upravená.

Kněžiště 6'44 m dlouhé a 7'62 m široké jest přímo uzavřeno a má gotickou křížovou klenbu, jejíž prostě otupená žebra bezprostředně z koutů vystupují a protínají se v holém svorníku. V severní stěně čtvcr-hraný výklenek s hrubě kovanou mřížkou, do sakristie malé, v polokruhu překlenuté dvéře s ostěním šikmo otupeným.

Triumfální oblouk polokruhový, T30 m silný. Loď 16'85 m dlouhá a 9 54 m široká má strop na rákos omítnutý, v pozadí dřevěná kruchta.

Oltář hlavní a čtyři pobočné i kazatelna vše barokní, bez umělecké ceny. Křtitelnice stará kamenná, 88 cm vysoká má na válcovité noze kalich 80 cm v průměru; cínové víko zdobí soška sv. Jana Kř. a pod ní štítek s nápisem vrytým:

cEafn KřjftfEblnia ©ují ítahlabent Jabuflmm BgEbitana Ba ^prararj Brojeneíjo J^ana I$)a qlama Broořjafta IfEtjímana Iftoboqhefp (:TitvL:) fef l^toogt QlJftíjobtteíjo Brneje ^fimona JTararfe Buxkíjol qftefjo Tímto 1712

U paty štítku hlava andělíčka.

Kalich 26x/₂ cm vysoký má kuppu 11 cm v průměru, koš stříbrný renaissanční, tepaný a prosekávaný, nohu pozdější ve slohu empiru. Malý pacifikálek rokoko. Svícnů starších mosazných šest, a sice dva oblé s prsténci, čtyři renaissanční.

Zvony dva nové; prostřední, plný barokních ornamentů, nepřístupný.

Asi půl hodiny cesty jižně na levém břehu Vltavy v lese sřícenina HRÁDEK (Karlshaus), hlubokým příkopem obklíčená. Zdivo z lomového kamene, několik oken v hrotitém oblouku hrubě překlenutých, z kamen-nické práce zbyly jen části laviček v dvojdílných výklencích bývalé brány.

Radošovice.

MEŠNÍ KAPLE p. Marie z r. 1823, beze slohu. Na cestě k Strči-cům kamenná Boží muka asi z XVI. století.

Rožnov.

Stará osada trhová »Stradonice«, při zakládání města Budějovic od od krále Přemysla II. s klášterem Vyšebrodským za jiné zboží zaměněná.

Při statku čís. 2. důkladně stavěná sýpka z XVI. století, do ulice obrácená podélnou stranou, na níž pod bílením znáti sgrafíitovou rustiku. Podobně u statku č. 23 sýpka, k silnici průčelím s pěkně rozčleněným renaissančním štítem obrácená, nese letopočet 1564 a patrné zbytky sgraf-fitové rustiky.

Rudolfov.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., pag. 96.

KOSTEL SV7 VÍ TA (farní), stavba orientovaná, většinou z lomového kamene, omítnutá, zbudovaná ve druhé polovici XVI. století k bohoslužbě luteránské střízlivým slohem renaissanč-ním, jenž ještě nedovedl setříti reminiscence zdomácnělé gotiky. Skládá se z presbyteře, lodí, průčelně věže a dvou po bocích kněžiště připojených kaplí; vše přesně souměrné k.podélné ose.

Mohutná vysoká věž má šindelem krytou báň s lucernou na vrcholu; hlavní vchod s jednoduchým renaissančním ostěním. Po každé straně lodi jest vchod bokový s obloukem poněkud lomeným a tři menší okna, výše

íi

:\j

XIX!

N,

Obr. 107. Rudolfov. Půdorys kostela.

pak čtyři okna veliká, všecka s ostěním vyšpaletovaným v oblouku skoro gotickém překlenutá. Kaple mají polokruhové apsidy s jedním oknem a po stranách jednoduché vchody, v závěru presbyteře jsou dva jednoduché opěráky a tři okna gotisující. Prutů a kružeb v oknech nebylo.

Presbyteř 11 m dlouhá a 8'30 m široká uzavřena jest třemi stranami osmiúhelníka, v koutech a při stěnách jsou pilastry s římsami, od nichž rozvětvují se po valeném klenutí s kuklicemi dekorativní žebra, která místo svorníku se sbíhají v malých obdélnících rovněž z žeber vytvořených. Po obou stranách jsou jednoduché vchody do kaplí.

Triumfální oblouk nevystupuje z líce zdi a jest poněkud lomený.

Trojlodí 24 5 m dlouhé a 18‘5 m široké jest vyšší než kněžiště. Tři páry mohutných, obdélných pilířů s trnoži římsovitě profilovanými dělí je na loď hlavní a dvě nízké, křížovými klenbami přepjaté lodi bokové, nad nimiž umístěny jsou prostranné vysoké empory, spojené v západním travée kruchtou na dvou slabších pilířích spočívající. Hlavní loď i empory mají klenby křížové bez žeber, dolejší arkady jsou segmentové, hořejší polokruhové ; mezi jednotlivými klenbovými poli hlavní lodi jsou široké polokruhové pásy. Zděná poprseň empor jest rozčleněna svislými pruhy. Jižní boková kaple má v pozadí zděnou kruchtu, v severní upravena v přízemku sakristie, v prvním patře depositář.

Nábytek chrámový nemá umělecké ceny kromě barokního oltáře sv. Míchala na empoře. Ve dlažbě náhrobek Daniele Mat. ze Sudetu s nápisem německým, vyšlapaným.

Zvony byly r. 1897 přelity. Ze starých měl 1. průměr 87Y₂ cm výšku 69 cm a vážil 360 kg\ na čepci byly barokní ornamenty a kolem věnce nápis:

praesIDIo sanCti VITI M : TONlTRVA PELLO • REFVSA a ioanne CAROLO PERNER BVDVICII ANNO 1818.

Na plášti krucifix a sv. Vít.

2.    Průměr 68 cm, výška 54 cm, vážil 167 kg, kolem čepce měl nápis: In honereM sanCtae rosaLIae et s • fLorIanI fVDIt

lOSEPHVS HAAG

Na plášti: sv. Rosalie, sv. Šebestián, sv. Florián a sv. Roch.

3.    f růměr 55 cm, výška 46 cm měl kolem čepce nápis:

SIT NOMEN DOMINI BENEDICTVM IN SAECVLVM • P • K • 1696 •

Pod tím vryto:

ZV EHREN V • L • F • M • MARIA VND S • VITI 1707.

Bývalý ZÁMEČEK jest stavení jednopatrové, ve čtverci založené, úplně prosté bez ozdob.

Na počátku XVII. stol. byl majetkem Jana Hólzle ze Šterštejna, později byl od D. Balt. Marradasa po úplném zpustošení města ve válce třicetileté nově zbudován, nyní slouží účelům vojenským,

v

Rímov Dolní.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., pag. 360. Sedláček A., Hrady a zámky, III, str. 280. Pohřebiště posud neprozkoumané.

Roku 1648 obdržel jesuita Jan Gurre, lékárník koleje Krumlovské, dovolení, aby založil v Dolním Rímově kapli Loretánskou s ambitem a křížovou cestu s 25 zastaveními. Z peněz, jež dílem sám věnoval, dílem sebral, zbudovány mezi lety 1658—1672 kaple Loretánská, kolem ní ambit, při východním jeho křídle kostelík a v okolí celkovým obvodem asi hodinu cesty 25 větších i menších kaplí, vše velmi střízlivým slohem barokním s výzdobou sošnickou a malířskou malebnou sice, ale namnoze skrovné umělecké ceny.

Na sousoší Kalvárie jest nápis:

FRIEDERICH HASLINGER B1LDHAVER 1 • 7 • 0 • 5

KOSTEL SV. DUCHA (farní) jest skrovné stavení v podobě rotundy s apsidou z lomového kamene, omítnuté, pilastry a římsami jednoduše rozčleněné, kryté šindelovou stanovou střechou ve krovák vybíhající. Strop jest plochý, na rákos omítnutý.

Z výzdoby má uměleckou cenu pěkná barokní kazatelna, víko křtitelnice ve slohu empiru, obrazy: Ecce Homo, P. Maria, sv. Jan Ev., obrázek sv. Aloisia s pěkným rámcem a vypoukle vyšívané obrázky sv. Václava, sv. Vojtěcha, sv. Kateřiny a sv. Thekly s voskovými obličeji a ručkami. V sakristii jest slušně vyřezávaná zpovědnice.

Ze čtyř oltářů v ambitu má uměleckou cenu jen oltářík svátého

Václava se slušným obrazem a pěkným barokním rámcem.

KAPLE LORETÁNSKÁ jest prostá stavba uvnitř napodobením starých loretských fresk ozdobená, v ní od poutníků ctěná socha P. Marie, slušná řezba ze XVII. století. Maličké tepané barokní ciborium.

Ze zvonů zavěšených v nové, před severním vchodem do ambitu stojící věži jest starší pouze jeden; má průměr 47 cm, výšku 40 cm, pěkné barokní ornamenty s monogramem IHS a reliefem P. Marie Rímovské a nápis^

IN HONOREM SANCTISSIMAE VIRGINIS MARIAE RZIMOVIĚNSIS REFVSA

CLATTAE ANNO 1705.

ZÁMEK jest nevelké dvojkřídlé, jednopatrové barokní stavení; jižní křídlo zcela prosté, západní má na severním konci trojosé barokní průčelí s vysokym Štítem, z něhož vybíhá věž cibulovitou bání zakončená. Na blízkém patníku pět rosett a letopočet 1672.

Slavče.

Nález bronzů (Mitth. d. C. C. XIX, 186.).

Slověnice Dolní.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 448. Sedláček A., Hrady a zámky, III, str. 190.

KOSTEL SV. MILULÁŠE A SV. LINHARTA (farní), ve

XIV. stol. v děkanátu Chýnovském připomínaný, jest budova orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, v původních částech z dob ranné gotiky. Skládá se z kněžiště, lodi a průčelně věže; po severní straně přistavěna jest sakristie, kostnice a schodiště na kruchtu, po jižní sínec.

Při závěru presbyteře jest šest opěráků bez ústupku, sedlovitě zakončených, okna čtyři, rozšířením znešvařená.

Po jižní straně z otevřené síňce do lodi původní portálek gotický jednoduše článkovaný; okna v lodi dvě rovněž rozšířením původní podoby _    zbavená. Průčelná věž barokní

pilastry a římsami rozčleněná, o-I    zdobena jest nad vchodem tesa-

ným znakem schwarzenberským I a má střechu báňovitou, prejzem, krytou; z přízemní síňce vede do *    kostela vchod později prolomený

Obr. 108. Slověnice. Půdorys kostela.

r ji s nadpražím vodorovným. V severní zdi sakristie prostý vchodí ve východní okno rozšířené, ve štítě nad ním stará střílna.

Kněžiště 7 m dlouhé a 4'45 m široké skládá se z pětibokého závěru a obdélného travée. Mírně vyhloubeným žlábkem otupená žebra křížové gotické klenby spočívají na oblých příporách s krčkem místo hlavice a protínají se ve dvou malých svornících. V severní zdi nízké, uzoučké, v polokruhu překlenuté dvéře s ostěním jednoduše otupeným vedou do sakristie.

Triumfální oblouk hrotitý, neotupený; loď 1075 m dlouhá a 6'65 m široká má strop na rákos omítnutý.

Sakristie má klenbu barokní, křížovou, ale posud stojí v ní stará kamenná mensa.

Nábytek chrámový nemá umělecké ceny.

Malá, pěkně tepaná barokní monstrance má na noze vrytý

nápis :

Nákladem Tomasse Zahradníka z Gednot Rodicze Slowienickeho

A. D. M. DCCVIH.

Ze tří zvonů ve věži visících jest starší pouze největší; průměr 90 cm, výška 70 cm, kolem čepce nápis:

DA PACEM DOMINE IN DlEBYS NOSTRIS QVIA NON EST ALIYS QVI PVGNET PRO NO 1551 BIS

Strčíce.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., pag. 103. J. V. Truhlář, Method, XIV, str. 101 a t. d.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA (farní) připomíná se již

r. 1292. Budova dvojlodní, orientovaná, na okrouhlém hřbitově stojící prozrazuje tři stavební periody. Z původního románského kostela zbyla jen severní část hlavní lodi, na níž znáti obrysy dvou zazděných románských oken. Ze čtverečného gotického kněžiště, jež snad místo původní apsidy v XIII. století bylo provedeno, zbylo rovněž jen zpodní zdivo; v době pozdní gotiky byla presbyteř i s lodí zvýšena, po jižní straně připojena loď boková a po severní sínec. Nejpozdějšími přístavky z doby baroku jsou věž v západním průčelí a sakristie na severní straně presbyteře.

Zdivo jest z lomového kamene, omítnuté, z kvádrů jsou pouze slabé, neosazené, kosinami zakončené opěráky bokové lodi, hlavní loď s kněžištěm pilířů nemá. Okna v době barokní předělána v čtverhraná, pouze za hlavním oltářem zachovalo se okno gotické dvojdílné s jednoduchou kružbou. Jižní bokový vchod gotický s ostěním jednoduše otupeným má vodorovné nadpraží, severní pozbyl rozšířením původního tvaru. Kněžiště má střechu prejzovou, lodi taškovou; nevysoká věž zakončena jest stanovou, prejzemi krytou střechou.

Presbyteř vysoká, přímo uzavřená jest 4'70 m dlouhá a 5'40 m široká přepjatá gotickou křížovou klenbou s jednoduše otupenými žebry, jež se protínají v malém svorníku. Na zdivu znáti jest, že byla původně nízkou, patrny jsou patky a obrysy staré klenby. V severní stěně malý čtverhraný výklenek na Nejsvětější s lomeničkou a hrubě kovanou mřížkou.

Triumfální oblouk vysoký, polokruhový, neotupený. Hlavní loď 13 m dlouhá a 8 m široká má strop na rákos omítnutý a v pozadí dřevěnou kruchtu. Dva čtverhrané, na hranách otupené pilíře s neotupenými hrotitými arkadami oddělují ji od nižší lodi bokové, 14 m dlouhé a 4'80 m široké. Tato má mělký, ze tří stran sestrojený závěr a ve třech polích klenbu křížovou gotickou s tenkými žebry bez svorníků.

Sínec otevřen jest na venek obloukem gotickým a má gotickou klenbu křížovou.

i Na hlavním oltáři jest slušná, dřevěná socha P. Marie ze XVI. století; gotická kamenná křtitelnice jest práce dosti hrubé, jinak nemá výzdoba a výbava chrámová umělecké ceny.

Zvony: 1. Průměr 88 cm, výka 70 cm a kolem čepce nápis:

RMVS DNVS BERNARDVS HARTINGER ABBAS IN HONOREM SS. BENE-DICTI ET BERNARDI ME FIERI FECIT.

Na plášti sv. Benedikt a sv. Bernard, na věnci nápis:

GOSS MÍCH PAYL G. HAAG IN BVDWEIS ANNO 1696.

2.    Průměr 79 cm, výška 68 cm, kolem čepce nápis:

•X- íettío pnon gejí nití ke cjíi a rřpnale pann boíjn a stnaíentn iann a stna-íentn prnkopn leía pante * 1585 Na plášti Máti Boží a sv. Prokop.

3.    Průměr 59 cm, výška 51 cm, kolem čepce nápis:

ANNO 1801 LEOPOLD GAMMEL GOSS MÍCH IN LINZ.

Na plášti: Krucifix, Máti Boží, sv. Jan Nep. a sv. Florián.

O 1 V ^ v

Strizov.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., pag. 77.

KOSTEL SV. MARTINA (famf) při-

pomíná se v listinách r. 1346, 1407, 1409 ; svěcen od Benedikta z Valdštejna, biskupa Kaminského, 10. června 1493; loď zklenuta r. 1660.

Ml

Budova orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, stojí na bývalém okrouhlém hřbitově a skládá se z presbyteře, lodi a k ní po jižním boku připojené věže. Stará sakristie na severní straně kněžiště byla roku 1871 sbořena a téhož roku nová po jižní straně zbudována.

Obr. 109. Střížov. Půdorys kostela.

Obr. 110. Střížov. Soška Madonny. (Nyní v městském museu Budějovickém.)

V    západním průčelí jest jednoduchý vchod s letopočtem 1775 a nad ním okno barokní polokruhové, po severní straně lodi dvě okna čtyřhraná, v kněžišti tři okna gotická, prutů a kružeb zbavená, po jižní straně jedno okno čtverhrané, římsa moderní, střecha tašková. Věž tvoří v přízemí sínec se stropem na rákos omítnutým, ven otvírá se hrubým gotickým obloukem, do kostela vede z ní portálek gotický s ostěním slušně profilovaným. V prvním patře malé gotické okénko s nosy, ve druhém okna barokní obdélná; báň cibulová, šindelem krytá.

Presbyteř 7'85 m dlouhá, 543 m široká, jest nevysoká a skládá se ze závěru pěti stranami osmiúhelníka vytvořeného a jednoho travée. Má klenbu gotickou, křížovou, jejíž silná, žlábkem otupená žebra vycházejí od jehlanových konsol a protínají se ve dvou svornících; na jednom jest hrubě pracovaná ušatá hlava (erb Dráchovských), na druhém hvězda.

V    severní zdi jest zazděný vchod do bývalé sakristie s ostěním gotickým, prostě otupeným.

Triumfální oblouk hrotitý, neotupený. Loď 12 m dlouhá a 793 m šir. má stěny rozčleněné barokními pilastry a hrubou římsou, klenbu valenou s kuklicemi; v pozadí jest dřevěná kruchta.

Nábytek zcela nový; křtitelnice gotická, kamenná, 80 cm vysoká na noze šroubovité, částečně ve dlažbě utopené; pod lavicemi v lodi náhrobek Karla Kořenského z Terešova f 1619.

Kalich stříbrný, 24 cm vysoký, barokní s košem tepaným, proseká-vaným, druhý 22 cm vysoký ve slohu rokoko s tepaným košem. Čtyři svícny mosazné, oblé s prsténci, dva 41 cm, dva 28 cm vysoké.

Zvony: 1. Průměr 94 cm, výška 75 cm kolem čepce nápis:

z artnn bmttmi i mtlíeftmo z rccrc z xxm z qm z tne ferit z magijier baríímtomeos z ttomen tjabeí in ctmfafe z ptage z fit z lauf z beo z patři z omnipoíertíi z eí beafe mařte z fentper utrgmt z eí z mtmtfmf fartcíxf eí fartcío

tacobo

Na plášti sv. Jakub.

2. Průměr 56 cm, výška 43 cm, kolem čepce nápis:

+ a © b © m © cccr © xxmi © twx © me © ferit © ab © fjortore © & ©

martini

Trhové Sviny.

Braniš J., Zpráva české reálky v Budějovicích r. 1889 a Mittheilungen d. C. C. 1890, p. 164—170. Týž Děj. střed. um. v Č. II, 112 a násl., 160 Sedláček A., Hrady a zámky, III, str. 238. Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 369.

Římské mince.

CHRÁM NANEBEVZETÍ P. MARIE (děkanský) jmenuje se od

r. 1357 zhusta v listinách; v nynější podobě jest dobře Zachovalá, gotická stavba ze druhé polovice XV. věku, skládající se z presbyteře, trojlodí

"re

-i

Ji

f"

<>::hx

;^r

-7-

Hi •

nx/i>

!■*

-J;

l7 ? M,;

J/

►I

Obr. 111. Trhové Sviny. Půdorys kostela.

a průčelně věže; k severní straně kněžiště druží se kaple křestná a sakristie, po jižní stojí věž a předsíň. Budova orientovaná, z kamene dílem tesaného,

dílem lomového, většinou neomítnutá stojí na bývalém hřbitově.

V černém, neomítnutém zdivu západního průčelí vystupuje v šíři 7 5 m na 5 m ku předu mohutná věž. Nad otupeným trnožem se stopami démantového řezu na rozích pnou se přes metr silné zdi z lomového kamene do výše 19 mi jednoduše přitesané římsy dělí ji na přízemí a dvě patra. Přízemí nemělo původně žádného otvoru, teprve roku 1888 u-praven nynější moderně gotický vchod. Nad první římsou jsou dvě uzoučká okénka a řada okrouhlých otvorů, výše jest větší okénko čtyř-hrané a ve druhém patře čtyř střílny s kamenným ostěním. Střecha taškami krytá jest nízká, stanová. Celek jeví vzdorný, pevnostní ráz. Jak na zdivu patrno, nebyla v původním plánu; měly tu býti dva opěráky. Po levé straně od věže jest malé -kruhovité okno s kružbou v podobě dvou skřížených S. Průčelný štít, pilastry ia hrotitými obloučky rozčleněný, má podobu lichoběžníka sáhaje jen do po-

yM

Sk;

ÍIsééÉm

Ji

Obr. 112. Trhové Sviny. Erb nad portálem.

Lo o? :

lovice krovu. Po stranách průčelí vystupují kosmo na l⁻67 m dva 0'75 m široké opěráky z tesaného kamene, přerušené po dvakrát římsky a vybíhající nahoře ve štítky, jež byly bambulkami zakončeny.

Jižní, k městu obrácená strana chrámu jest živě rozčleněna nejprve předsíní, která v šíři 7‘5 m na 4'5 m z hlavní zdi vystupuje, dosahujíc stejné výše s kostelem, opěrné pilíře její stojí kolmo na krajích zdí bokových. Vchod jest v polokruhu překlenut a mělce profilován, nad ním pod fantastickou, pozdně gotickou obrubou vytesán jest městský znak a kolem něho nápis

sigilhnn • rommtmtíafia ■ nrntnn • šram • attno • bo ■ m° 2 8 2 8 2 qtitnín • Nápis i znak jest poněkud zvětralý, ale polychromie posud patrná. Nad znakem jsou v obou patrech čtverhraná; okénka s otupeným ostěním a podobná i po stranách. Průčelí bylo v XVI. století omítnuto a pomalováno; z fresk posud znatelným jest jezdec s pětilistou růží ve štítě a rozhojněný erb rožemberský.

Profilovaný trnož dle terrainu stupňovitě jest veden po celé délce lodi. V právo od předsíně vynikají na 1'4 m ještě dva 065 m široké opěráky přerušené uprostřed římskem a zakončené kosinou se štítkem, na štítku prvního jest erb rožemberský, na druhém posud zachovaná bambulka na vrcholku. Okno vlevo od síňce jest pokaženo, vpravo od síňce jsou dvě okna dvojdílná s jednoduchými, pozdně gotickými kružbami; odkapný říms jest z formovaných cihel.

Skoro v stejné přímce s lodí jest jižní strana hlavní věže, která v zpodní části své jest starší než kostel. Opěráků nemá, v přízemí po jižní straně otvírá se trojdílné okno, kružbou zdobené, výše jest říms kamenný, nad ním vysoké okno čtyřhrané s otupeným ostěním, pak opět říms gotický, nejvyšší patro však jest barokní a po požáru dostala věž r. 1850 nynější nepěknou cibulovitou báň. Z fresk, jimiž v XVI. věku byla ozdobena, znáti jest posud stopy velikého obrazu Mariánského a několika erbů. V koutě mezi věží a kněžištěm vystupuje až do druhého patra sáhající, většinou v síle zdi umístěné schodiště.

Presbyteř vystupuje na venek jen dvěma poli podélnými a třemi stranami závěru, trnož její jest jednoduše otupen; čtyři opěrné pilíře 0‘60 m široké vystupují na 120 m z líce zdi a jsou v polovici přerušeny kordonovou římsou vedenou kolkolem i přes opěráky a přerušenou u oken kusými články, jež mají s ní stejný profil. Kosiny pilířů sáhají až k pořímsí a mají v čele dílem jednoduché štítky, dílem oslí hřbety. Čtyři okna dvojdílná s ostěním silně vyšpaletovaným mají pozdně gotické kružby, u dvou jsou z malty nahozené štítky, na nichž namalován erb Odřivous a pětilisté růže. Odkapný říms jest kamenný, jednoduše vyžlábkovaný.

K severní straně kůru přiléhá po celé délce křestná kaple a sakristie. Křestná kaple, ač má s kněžištěm stejný trnož, kordonovou a hlavní římsu, přec nemá opěráků; okna má dvě dvojdílná s pozdními, částečně přímo-čarnými kružbami. Sakristie dosahuje bezmála výšky presbyteře; v prvním

X

17 0

i

5!

!ít

'“1

jL ~ '

/

~~y"

^L.

»

_

r

iá_

r

3

i/ ■ .i .»

0 .

U- 1

LL. ' ‘

1

1 -

*

liJ

■a

i.

>lJ.

i

!i" iii

E

i

J

i

!: •

L

li

«!ill

HwH

7-

T

.•-v.

gg8 5eg fef ajš

■í

j 4

mu

j

/

O

§ A

' F I RR i

;

3

OXsO

í

:

i?

i

li

L

i:

T

u

patře má tři okénka čtverhraná s ostěním otupeným, rovněž tři bývala v přízemí, ale z jednoho upraven později vchod. Severní strana lodi nemá trnože, opěráky jsou tu přerušeny dvojím římskem, ze čtyř dvojdílných oken jedno jest pokaženo, portálek v lomeném oblouku zklenutý má šťavnatě profilované ostění a zdá se býti starším.

Pozoruhodnou jest střecha chrámová nad lodí 19 m vysoká, částečně prejzemi, z části pak (nedávno !) taškami krytá.

19'm

OS.S

--ó 30 -

/.

-j

^============M==========x===========Jk=====J======

Obr. 114. Trhové Sviny. Příčný řez kostela.

Z předsíně gotickým křížovým sklepem zklenuté vstupujeme do chrámu vchodem, jehož v polokruhu přepjaté ostění mělce jest profilováno. Kůr 1610/n dlouhý, 8 m široký a 11 m vysoký uzavřen jest třemi stranami osmiúhelníka a po jižní straně částečně asi o 1 m zúžen tím, že použito při stavbě starší hrubé věže. Mělce profilovaná žebra hvězdovité klenby vycházejí od krátkých šroubovitých přípor, které sedí na zakulacených kon-solách trojbokými hranolky posázených. Po straně evangelia otvírá se vysoký, až do klenby sáhající gotický oblouk do kaple křestně 5’40 m dlouhé a 4'15 m

iř

ii

¹ : ns

Obr. 115. Trhové Sviny. Kostel (pohled od západu).

široké. Tato elegantní prostora jest bezmála tak vysoká jako presbyteř, uzavřená třemi stranami osmiúhelníka a má rozkošnou hvězdovitou klenbu, jejíž tenká žebra na koncích se přetínají Po jižní straně kůru otvírá se nižší, na hranách žlábkovaný gotický oblouk do kaple sv. Barbory pod věží, 4’20 m dlouhé a rovněž široké. Křížová gotická klenba její má silná, šťavnatě profilovaná žebra a svorník v podobě pětilisté růže. V okně této kaple zachovala se okrouhlá tabulka, na níž namalován Mojžíš ukazující na vztyčeného hada, k němuž klečící muž s dítětem pohlížejí, s vrytým letopočtem 1587. Do sakristie vede v severní stěně vchod s vodorovným nadpražím a bohatě profilovaným ostěním, jehož pruty ze šroubovitých podvalů vycházejí.

Jednoduše profilovaný gotický triumfální oblouk dělí kůr od trojlodí, které jest stejně vysoké, 20 m dlouhé a 16'50 m široké. Osa jeho pošinuta jest poněkud k jihu, rozděleno jest třemi páry pilířů tak, že na hlavní loď 6‘80 m, na severní 4’25 »?, na jižní 5'45 m šířky připadá. Přední dva páry pilířů mají 1 m silné a 0'65 m vysoké podvaly v podobě osmibokých hranolů s římsovitým profilem, dříky mnohem slabší, osmihranné s proláklými stranami mají slabé polygonalní přípory se šroubovitými patkami a římso-vitými hlavicemi, od nichž rozvětvují se suchá žebra síťových kleneb. Zebra jsou z formovaných cihel, ve. klenbě hlavní lodi jsou svorníky s otvory, na

konci bokových lodí svorníčky se znaky Růže a Odřivous. Při stěnách bokových lodí jsou oblé přípory, které v polovici hořejší náhle se ztenčují, v koutech sedí nakonsolách; hrotité oblouky arkad jsou velmi mělce profilovány, na kosých stranách pilířů směrem ke kůru sedí fantastické kon-solky pro sochy svátých. Zadní dvojice pilířů jest dole hrubší, neboť podporuje velikou emporu, jejíž hvězdová, nízko založená, nepravidelná klenba má žlábkovaná žebra vybíhající od šroubovitých přípor, které sedí na kon-solách z oblounků a pásků soustružnicky vytvořených. Jihozápadní kout zastavěn jest schodištěm, jehož vchod má vodorovné nadpraží a bohatě profilované ostění, podobné vchodu do sakristie. Do severní lodi

‘**K*

mmm

otvírá se podkruchtí obloukem lomeným, do hlavní a jižní segmentovým, oblouky lemovány jsou zvláštním profilem, jehož hlavním článkem jest mohutný, od konsolek vycházející prut. Poprseň jest zděná. Z jižní lodi otvírá se do kaple sv. Barbory podobný oblouk jako z presbyteria.

<•

•o/ •

A*t

-V'-

í? A ■

-V

Zajímavé jsou i některé vedlejší místnosti.

Sakristie i bývalá klenotní komora v prvním patře nad ní mají nyní klenbu z pozdější doby, ze staré zbyly jen konsoly. Bylo tu patrně kdysi cenných předmětů mnoho, neboť všecky dvéře jsou hrubě železem pobité a okna silnými mřížemi opatřená. S poprsně empory jde se po dřevěné, na kamenných nosičích spočívající pavláčce k malému, v polokruhu překlenutému vchodu, jenž vede do prostory nad síncem. Místnost ta má klenutí z doby pozdější a bývala do nedávná městskou zbrojnicí a archivem. V průčelně věži nebývalo původně klenutí, nynější prostá křížová klenba v přízemí jest pozdější, za to ve hlavní věži jest nad kaplí Svatobarborskou vysoká místnost s gotickou klenbou křížovou.    ; .

;š|ř,

rnjrnmml

11

vWLrH

t. i

Ě II

ti

ár-\í

Obr. 116. Trhové Sviny. Klenba křestní kaple.

Hlavní oltář jest barokní architektura se sochami sv. Ambrože, Augustina, Václava á Zikmunda ceny prostřední, uprostřed zachovala se ze starého gotického oltáře socha Matky Boží s Ježíškem, sedícíyH'55 m

zvýši, pěkná řezbářská práce z dob pozdní gotiky, jež však pozdějším ozla-cením utrpěla; na podnoží obnovený letopočet 1520. Na zadní straně oltáře přibita jsou dvě velká prkna s pozdně gotickým dekorativním malováním.

Křídlové obrazy z bývalé archy uloženy jsou nyní v děkanství; jsou čtyři, ^ každý 147 cm zvýši a 96 cm zšíři, deskové na zlaté půdě s krásným

Ir ‘ ■

mm

W,Mm

\ lék

yg r. . 1 ,

! 1 llvl

Obr. 117. Trhové Sviny. Útěk svaté rodin/ (obraz na děkanství).

ornamentem granátového jablka a znázorňují na líci narození Páně, klanění sv. Tří králů, obětování Páně a smrť P. Marie. Malba prostřední ceny chýlí se ke škole jihoněmecké; bohužel propadnou asi co nejdříve zkáze, neboť se kvapem loupají.

Oltář sv. Barbory jest slušná barokní práce, menší cenu mají oltáře sv. Josefa, sv. Jana Nep., sv Linharta a sv. Vendelína a barokní reliefy zdobená kazatelna, i na varhanách jsou slušné barokní ozdoby.

V předsíni jest pěkná, renaissanční kamenná kropenka 105 cm vys., dřík má pěkně profilovanou patku, zdoben jest listy akanthovými a tabulkou s letopočtem 1559; mušle 82 cm v průměru ozdobena jest znakem rožem-berským a okřídlenými hlavami andělů.

Z náhrobků ve dlažbě jen dva jsou Zachovalejší, na jednom jest znak Pouzarů z Michnic a částečně vyšlapaný nápis:

.....LEZI VROZENE PAN WOK GOST PAVZAR Z MICHNIC A NA

WOLESSNICE PAN BVH RACZ SE SMI . . . ATI DVSSI GEHO . . . HODIE

MICHI CRAS TIBI

Na druhém, velikém náhrobku Vojtěcha z Labouně jest pět znaků, nápis nyní úplně setřený zněl:

LÉTA PANIE 1602 TENTO KAMEN DAL DILAT VROZENY A STATECZNY PAN GINDRZICH WOITIECH BRADSKI Z LABVNIE A NA SICKRAGÍCICH A V TOM CHRÁME PANIE ODPOCZIWA — MÁTI TEHOZ PANA ELISSKA BRADSKA ROZENA RASSINKA

Na stole v křestně kapli dřevěná skřínka, vyňatá patrně ze sanktuaria, má pěkně kovanou železnou mřížku gotickou. Svícny mosazné starší s prsténci dva 40 cm, dva 30 cm vysoké ; renaissanční dva 40 cm, dva 29 cm vysoké, jednoduché; renaissanční s pěkně ciselovanými ozdobami dva 42 cm a dva 35 cm vysoké.

Na nové bílé kasu li applikováno skvostné barokní vyšívání zlatém.

Zvon velký přelit r. 1869 u Anny Bellmannovy v Praze, tři menší r. 1829 od Jana Hollederera v Linci.

KOSTEL NEJSVĚTĚJŠÍ TROJICE (filiální), půl hodiny od města založený 28. října 1708, jest velice malebná barokní stavba, ambitem obklíčená.

Složitý, orientovaný půdorys tvoří kruh, k němuž druží se tři konchy a s nimi střídavě tři obdélné výstupky, v každém pak koutě jest zvenčí okrouhlé schodiště, sáhající do polovice výšky kostela. Zdivo jest z lomového kamene, omítnuté, sokl z tesaného kamene s pěkným profilem, na výstupcích i na konchách pilastry, kolkolem slušně článkovaná římsa. Výstupky mají ozdobně článkované štíty, konchy kuželovité šindelové střechy s věžičkami plechem krytými, uprostřed vypíná se hlavní báň s velkou lucernou.

Západní portál s ostěním kamenným, vkusně článkovaným, má římso-vitou lomenici, vchody v bokových výstupcích jsou jednoduché s obrubou kamennou, kromě toho jsou prosté vchody do konch a schodišť, tedy celkem dvanáct dveří. V každé apsidě jest obdélné, polokruhem překlenuté okno, v každém výstupku okno elipsovité a nad ním trojúhelné.

Vnitřek má 16 m zdéli a 1550 m největší šířky. Apsidy jsou zklenuty polobáněmi, výstupky mají klenby valené, střed jest opatřen stropem v podobě báně s lucernou; stěny rozčleněny pilastry, nad nimiž běží ozdobná římsa. Ve výstupcích jsou kruchtičky, dlažba jest kvádrová.

Soupis pamáiek umění výtv. Tol. okres Budějovický.

Báň vyzdobena jest chatrnými freskami bez umělecké ceny, zajímavější jest selské malování na poprsních kruchtiček.

Hlavní oltář a kazatelnu zdobí pěkné barokní řezby; čtyři mosazné svícny, dva starší ze XVI. stol. s prsténci, 23 cm vysoké a dva renaissanční 27 cm vysoké pocházejí patrně z kostela děkanského.

Ambit, založený v podobě pětiúhelníka vrcholem k východu obráceného, jest zklenut křížovými klenbami, uprostřed západního, severovýchodního a jihovýchodního křídla vypínají se tři jednopatrové věže s jednoduchými vchody; střechy stanové, šindelem kryté vybíhají v cibulovité báňky, v jedné visí tři zvonky.

v

Stěpánovice.

Trajer J., H. st. B. d. D. B., p. 449.

KOSTEL NANEBEVZETÍ P. MARIE (farní), v XIV. stol. mezi farami děkanátu Chýnovského připomínaný, jest stavba gotická, orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, pozdějšími opravami znesvářená. Skládá se z kněžiště, lodi a sakristie; k jihovýchodnímu rohu presbyteře přidán hrubý opěrák, po jižní straně lodi přistavěn jest pozdější sínec a schody na kruchtu ; věž mezi kněžištěm a lodí umístěná má střechu cibulovitou, nepěknou. Okna jsou vesměs hrubě rozšířením zmodernisována, jižní vchod též, pouze v západním průčelí zbyl původní gotický portálek s profilovaným ostěním.

Obr. 118. Stěpánovice. Půdorys kostela.

Presbyteř nízká, přímo u-zavřená, 6'35 m dlouhá a tolikéž široká má v každém koutě oblou příporu s hlavicí v podobě polygonalného hranolu, od něhož k dříku vybíhají malé jehlance. Hrubá, na hranách žlábkem otupená žebra gotické křížové klenby protínají se ve svorníku zdobeném pětilistou růží. V jižní stěně jest gotické sedile s profilovaným ostěním, v severní čtyřhrané sanktuarium s pro-sekávanou mřížkou.

Triumfální oblouky jsou dva, první 75 cm silný jest širší a vyšší, druhý o 58 cm dále jest 1 m silný, užší a nižší, oba jsou hrotité bez profilu; mezi nimi prkenný strop, na nich pak spočívá zděná věž, která původně ve vyšších patrech přecházela v osmihran, později však byl tento snesen a zbudováno dílem ze dřeva, dílem z kamene nynější hořejší patro čtver-hrané, hrozně schátralé a těžko přístupné.

Loď 15 58 m dlouhá a 9'43 m široká má strop na rákos omítnutý pozadí zděnou kruchtu na dvou pilířích.

Barokní nábytek nemá kromě starší dřevěné sochy P. Marie na hlavním oltáři umělecké ceny. Kamenná křtitelnice na šroubovitém podstavci má kalich osmiboký a na něm hrubě vytesán letopočet 1515 a několik kamennických značek.

Sakristie po severním boku kněžiště jest obdélná, 7'90 m dlouhá a 3'52 m široká, přepjatá ve dvou travée gotickou křížovou klenbou s žebry prostě otupenými. V severní stěně jest zazděné gotické okno. Z výbavy zasluhují pozornosti dva barokní tepané pacifikály v podobě křížů, jeden 36 cm, druhý 30 cm vys., tepaná barokní loďka na kadidlo a dva cínové, 45 cm vysoké svícny, na nichž vyryto:

1643

SM

Ze zvonů pouze největší jest poněkud přístupný, má 68 cm v průměru a 57 cm výšky a nápis:

ANNO CHRlSTI MDCLIIII DVRCH FEIER BIN ICH GEFLOSSEN SIMON YRNDORFR ZV BYDWEIS HAT MÍCH GEGOSSEN

Újezd Červený.

Mohyly asi 80 ze VII. až Vlil. stol. (Mitth. d. anthrop. Ges., XXIII, 27. Zpráva měst. musea v Budějovicích 1890—1, str. 26.)

1

Újezd Kamenný.

Trajer J., H-st. B. d. D. B., p. 10:. — Sedláček A., Hrady a zámky, III., str. 83.

KOSTEL VŠECH SVATÝCH (farní) jmenuje se již r. 1383,

v době Vladislavské nově zbudován nejspíše od téhož mistra, jenž stavěl Doudlebský; r. 1690 přistavěna prů-čelná věž, r. 1727 zbořena loď a zbudována nová, širší.

Obr. 119. Újezd Kamenný. Půdorys kostela.

Stavení orientované u-prostřed bývalého hřbitova skládá se z presbyteře, k ní po severní straně připojené sakristie, obdélné lodi a prů čelné věže; kněžiště jest

9*

většinou z lomového kamene, loď z cihel, vše omítnuto. Vnějšek úplně v barokní roucho oděný, pilastry a římsami rozčleněný, prozrazuje původní gotický sloh pouze jediným, z jižní zdi presbyteře vystupujícím opěrákem, jenž uprostřed přerušen jest odkapem a zakončen kosinou, která má v čele lomeničku s bambulkou. Po severní a jižní straně jsou jednoduché vchody, okna všecka obdélná s římsami Dvoupatrová věž kryta jest cibulovitou bání.

'irrm

-- .....

Kněžiště 8'64 m dlouhé a 6’57 m široké, poměrně vysoké jest přímo uzavřeno a přepjato dvěma travée gotické křížové klenby, jejíž na hranách žlábkem otupená žebra vycházejí od jehlanových konsol a protínají se ve dvou prostých svornících. Triumfální oblouk jest hrotitý, jednoduše otupený.

Loď 13 10 vi dlouhá a 1L50 m široká má stěny pilastry a římsami rozčleněné a na

lni m

••

Obr. 120. Kamenný Újezd. Sanktuarium v kostele.

íť

Obr. 121. Kamenný Újezd. Madonna.

rákos omítnutý strop, pozadí zaujímá na dvou pilířích spočívající kruchta, pod ní po obou stranách jednoduchý vchod.

Z presbyteře vedou prosté, v minulém století upravené dvéře do sakristie 8'64 m dlouhé a 415 m široké. Klenba její jest křížová gotická s žebry od jehlanových konsol vybíhajícími.

Při severní stěně presbyteře žulové, 7‘39 m vysoké sanktuarium z dob pozdní gotiky, patu tvoří tři stupně, z hořejšího vystupuje svazek přípor se šroubovitými podvaly, na prostřední kamennické znamení; přípory rozvětvují se na spůsob žeber (na čelném značka) a nesou kapličku čtverhranou s tudorskými obloučky, pod nimiž jest: 1. ifjg 2. pětilistá růže a 3. Beránek s korouhvičkou; druhé patro zdobí dřevěné sochy: Pieta, sv. Máří Magdalena a sv. Jan, ve třetím patře sv. Petr, sv. Pavel a nějaký sv. biskup, na vrcholu 1*27 m vysoká socha Spasitele rány ukazujícího.

Hlavní oltář nemá ceny kromě soch P. Marie a sv. Josefa, jež jsou právě tak jako sochy sv. Václava a sv. Víta na stěnách kněžiště, sv. Vojtěcha, sv. Prokopa, sv. Antonína a sv. Matěje na pilastrech v lodi a Ecce Homo na kruchtě dobré barokní práce. Dva barokní oltáře v lodi jsou o sobě nevelké ceny, na jednom však vyniká deskový obraz P. Marie 122 cm vysoký a 78'5 cm široký, kopie Madonny Doudlebské z XV. století (1435?), od níž se liší tím, že P. Maria má na ruce jablíčko a půdu tvoří kobercový vzorek. Pod obrazem v minulém století obnovený nápis:

PRZETEREVNDO CA VE NE SILEATVR AVE

Na témže oltáři malé, na plechu čistě malované obrázky z XVIII. století: 1. Ozářené srdce Páně, z něhož se roní krev do nádrže, z níž pijí beránci, 2. Spasitel v zahradě Getsemanské, 3. sv. Augustin,

4. sv. Ambrož.

Pod kruchtou gotická, kamenná kropenka 105 vysoká, 68 cm v průměru, jednoduchá s osmihraným dříkem a hladkým kalichem.

Svícny bronzové dva, pozdně gotické, oblé s prsténci 32 cm vysoké; dva renaissanční 45 cm vysoké a jeden renaissanční malý.

Zvony: 1. Průměr 123 výška 92 cm; ve dvou řádcích nápis minuskulní, mezi řádky gotický ornament. Relief P. Maria předoucí, vedle něho zvoneček, od něhož nápis počíná:

annn x b o mini x miíleftmo x gmncettfejtmo x xx x m x ego x cant-pana x Tumqoam x prommrio x oana x igncnt x uH x fejítnn x fallom x ani x ftmns x fgmsjitmt x Bni.

x tne x Jecií x magijíer x Barffjolotmens x tumrat x fjabef x in x cimfaíe x prage x neni x fanxfc x Jpirifus x reple x fnorum x cnrba x ftbElitmt x ti x fni x amoris x in x cis x ignmn.

Na plášti malý relief P. Marie s Ježíškem, na věnci gotický ornamentální věneček.

.'lift

....

Obr, 122. Kamenný Újezd. Boží muka.

2. Průměr 105 cm, výška 83 cm, pokrytý barokními ornamenty, na plášti nápis:

DEI TER OPTIMI MAXIMI GLORIAE EIVSDEMQ. INTEMERATAE SEMPER VIRGINIS D. MATRIS OMNIVMQYE S. S. PERENNATVRO HONORI AC VENERATIONI

SVB

ADMINISTRATIONE TVTELARI SERENISSIMI PRINCIPIS ET DVCIS DE SCHWARZENBERG PIE MVNIFICA ADM’ RDI’ DMI’ IOANNIS ZAWADIL ZELANTIHSIMI (sic!) STEINKIRCHENSIS PAROCHI DEXTERA ME FVNDI FECIT.

GEORG WENZEL KOHLER GOSS MÍCH IN BVDWEIS 1739.

3. Průměr 70 cm, nápis:

ZYM GOTTESHAYS STEINKIRCHEN ANNO 1759 GOSS MÍCH ANTON

PEGL IN BVDWEIS.

4. Průměr 525 cm, nápis:

1800 PŘELIT TENTO ZWON DALA OSADA OVJESKÁ. (Oba jen částečně přístupné.)

Kasule roratní ze XVII. století, pěkná applikovaná a prýmkářská

práce.

Boží muka na návsí pozdně gotická, kamenná s dříkem šroubovitým. Maškovéc, skrovné zbytky starého hradu. (Sedláček, Hrady a zámky, III. 83 a násl.)

Újezd Ostrolov. (Ujezdec.)

Mohyly (Památky XIV., 471. Mitth. d. anthrop. Ges. XIX., 102), v okolí nalezeny mince římské.

Sedláček A., Hrady a zámky, III., str. 283. — Trajer J., H.-st. B. d. D. B. p. 352.

HRAD, ve XIV. stol. sídlo vladyk »z Újezdce,* stával jižně od vsi po levém břehu Stropnice na ostrohu nyní lesem porostlém, kde posud jsou dva hluboké příkopy, po stavbách však není památky.

Nynější ZÁMEČEK jest jednopatrová stavba z konce XVI. století bez umělecké ceny, a jest od r. 1692 majetkem obce Budějovické.

Vidov.

Mohyly 13 (Mitth. d. anthrop. Ges. XXIII., 25 a zpráva měst. musea v Budějovicích 1890—1, str. 26).

Zahájí.

Hromadný nález bronzů (Mitth. d. anthrop. Ges. XIX., 93 a J. Richlý: Die Bronzezeit in Bóhmen, 150).

Braniš J., Mittheilungen d. C. C. 1895, p. 90. — Trajer J. H.-st. B. d. D. B., p. 120.

KOSTEL ZVĚSTOVÁNÍ P. MARIE (farní). Mezi farami děka

nátu Bechyňského jmenuje se r. 1355 (L. conf.) »Zahradie« (== Zahay 1436) a r. 1368 již přes sto let trvavší fara Mydlovary, kterou rovněž při nynějším chrámu P. Marie v Zahájí hledati dlužno. Zvláštní tento poměr dvou far v jednom místě jest na budově kostela Zahájského posud patrným.

Na okrouhlém hřbitově stojí budova orientovaná, z lomového kamene, omítnutá, prozrazující tři doby stavební, a sice z XIII. století presbyteř a zdi hlavní lodi (starý kostel, snad Mydlovarský), z doby Vladislavské boková loď se sakristií (druhý kostel, snad Zahájský), klenba hlavní lodi a zpodní část věže; konečně pak období baroku, kdy po vypálení při bitvě dne 25. května 1742 zde mezi Rakušany a Francouzi svedené celá budova nejapně byla restaurována. Při opravě této všecka okna rozšířením proměněna v prostá čtverhraná, jen vchody v západním průčelí zachovaly starší tvar; hlavní, do podvěžní síňce vedoucí má ostění otupené, tudorským obloukem přepjaté, druhý do bokové lodi oblouk hrotitý s jednoduchým profilem Při jihovýchodním rohu presbyteře jest jednoduchý opěrák, římsa kolkolem moderní, střecha těžká tašková; věž, v hořejším patře barokní, má stanovou střechu krytou šindelem.

Presbyteř 7 m dlouhá a 5'55 m široká, přímo uzavřená, skládá se z kvadratického travée, přepjatého gotickou křížovou klenbou a hrubého, v lomeném oblouku zklenutého pasu, který spolu s jednoduchým, neotupe-ným obloukem triumfálním podporoval věž původně mezi lodí a presbyteři umístěnou. V zadních koutech jsou oblé přípory, jédna s hlavicí kalicho-vitou, druhá s lidskou tváří; žebra těžká mají profil z oblounu ke čtyř-hranému jádru připojeného a protínají se v jednoduchém svorníku. V severní

~%ÉÉmL

zdi do nynější sakristie vede vchod pozdně gotický, prostý s vodorovným nadpražím; o-tvory zasklené, jeden do sakristie, druhý na oratoř později prolomeny.

Obr. 123. Zahájí. Půdorys kostela.

Loď hlavní 11‘55 m dlouhá a 7'70 m široká, má klenbu pozdně gotickou, hvězdovitou, podporovanou při stěnách dvěma páry opěrných pilířků s oblými příporami; žebra slabá, žláb-kem otupená protínají se v štítkových svornících. V pozadí jest pozdně gotická kruchta na dvou nízkých pilířích podporujících tři travée hvězdovité klenby. I předsíň pod průčelnou věži má klenbu gotickou, hvězdovou.

Dvě v severní zdi hrubě prolomené, polokruhové arkády spojují hlavní loď s lodí bokovou, 12'15 m dlouhou a 5*40 m širokou. Přepjata jest gotickou křížovou klenbou, jejíž od oblých přípor vycházející, slabá, žlábkem otupená žebra protínají se v malých svornících, z nichž jeden nese podobu Beránka. Na východní stěně patrným jest gotický, neotupený, později za-pažený triumfální oblouk, jenž však není v ose lodi, nýbrž pošinut jest k jihu, aby při stavbě užiti se mohlo zdi sousedního kostela.

Presbyteř k bokové lodi příslušná byla 7'60 m dlouhá, 5'74 m široká, třemi stranami osmiúhelníka uzavřená, přepjatá gotickou klenbou síťovou s žebry žlábkovanými; hlavní svorník ozdoben jest tváří Kristovou, druhý má podobu štítku. Nyní jest prostor ten přepažen stropem, nahoře jest oratoř, v přízemí sakristie, od níž příčkou odděleno v závěru upravené schodiště.

Z výzdoby kostela zasluhují zmínky: 1. Malé freskové obrázky z minulého století na klenbě presbyteře, 2. slušné obrazy sv. Tří králů a sv. Barbory na bekových oltářích, 3. ve výklenku první arkády umístěná

gotická kovaná mřížka bývalého sanktuaria, ozdobená rosettami a v ná plních několikrát se opakujícími majuskulními písmeny: G K P N L R. Ve dlažbě bokové lodi jsou dva náhrobky s nápisy:

1.

SISTE (kalich) VIATOR HIC IACET ZELOSVS DOMINI SACĚRDOS MARTINVS HRDLICZKA HVIVS LOCI CAPELANVS

QVI

IN OPTIMO ^ETATIS FLOŘE MORTIS PR^EDA FACTVS

In Ia hanC fossaM DeCLInarat

NVNC ATE

PIŮM MEMENTO EXOPTAT (lebka s hnáty).

SlSTE VIATOR

ET

VIDE

FRANCISCVS BV:

DesChInskY CVratVS zaha gY QVI VIXIT ANNlS 54 Hic lN PÁCE RE

qVIescit.

Alabastrový hautrelief »Zvěstování P. Marie,* krásná renais-sanční práce, ale pozdějším obarvením znesvářená, uložen jest v diecesním museu budějovickém.

Z výbavy chrámové uměleckou cenu má pouze neužívané ciborium (původně asi kalich) 22 cm vysoké s krásně tepanou nohou a velmi pěkně tepaným, prosekávaným renaissančním košem.

Zvony: 1. Průměr 90 cm, výška 74 cm, má kolem čepce nápis:

f SVB COLATV ED (sic) PATRON AT V SERENISSIMI DOM: JOSEPHI S: R: I: PRINCIPIS IN

f SCHWARZENBERG ED DVCIS CRVMLOV: CAMPANA H^EC AD MAIOREM DEI GLORIA ED HONOREM

f SANCTORVM PATRONORVM BOHVSLAI IOSEPHI ET ADALBERTI BENĚDICTA FVIT ANNO 1743.

Na plášti krucifix, sv. Mikuláš a ještě nějaký světec.

2.    Průměr 74 cm, výška 57 cm, má kolem čepce šest pásků a mezi prostředními nápis:

SYB VMBRA ALARVM TVARVM PROTEGE NOS ANNO 1745.

3.    Z roku 1848 bez nápisu.

4.    Nepřístupný.

Za vsí na cestě k Nákří kamenná BOŽÍ MUKA z XVI. století; pilíř prostě otupený, na něm kaplička s hrubě tesaným křížkem.

Záhorčice.

Malé, dobře zachované hradiště na levém břehu Vltavy proti Březí; oválné, 37 m zdéli, 22 m zšíři, šířka příkopu 13 m, hloubka 8 m. Více neprozkoumáno.

Zvíkov.

Sedláček A., Hrady a zámky, III., str. 18S.

1 VRZ u statku č. 19. jest dobře zachovaná, hrubá, neomítnutá stavba z lomového kamene v podobě mohutné, čtverhrané věže. V přízemí vchod lomovým kamenem v hrotitém oblouku překlenutý, v hořejším patře stará neveliká okénka zazděná a na severní straně nahoře ve zdi zapuštěný, dovedně tesaný kvádr, na něm kruh s monogramem ií)S a pod tím Ieía ■ EÍcm ? (snad 1506?, ač není-li to slovo mjít), římsa moderní, střecha nová.

ftUOT

Uvnitř dvéře jednoduché s

nadpražím.

ím pozdně gotickým a vodorovným

KRAKÓW

seznam míst.

Besednice 7. Bída 7. Borovany 10. Boršov 15.

Březí 17. Budějovice 17. Buková 47. Cižkrajice 47. Čákov 47.

Dobrá Voda 49. Doubravice 54. Doudleby 54. Dříteň 57.

Dubné 58.

Habří 59. Hluboká 60. Holšovice 97. Homoly 98. Hosín 98. Hrádek 115.

Hrdějice 101. Chřenovice 101. Sv. Jan 101. Jaroslavice 102. Komařice 102. Koroseky lo3. Kostelec 104. Ledenice 106. Libnič 107. Lišov 108. Mokrý Lom 109. Munice 109. Nákří 109. Ohrada 60. Olešnice 111. Piští n 111. Plavnice 113. Plavo 113. Poněšice 113.

Poříčí 113.

Purkarec 114. Radošovice 115. Rožnov 115. Rudolfov 115.

Římov 117.

Slavče 118.

Slověnice Dolní 118. Strčíce 119.

Střížov 120.

Sviny Trhové 121. Štěpánovice, 130. Újezd Červený 131. Újezd Kamenný 131. Újezd Ostrolov 135. Vidov 135.

Zahájí 135.

Záhorčice 138. Zvíkov 138.

SEZNAM UMĚLCŮ.

de Allio Jan B , štukatér 49. Altomonte Ondřej, inženýr 97. Ammerling, malíř 76.

Angeli, malíř 76.

Arnold Vojtěch, zvonař 25-van Baalen Henrik, malíř 74.

Baroy A., puškař 94.

Bartoloměj, zvonař 58, 108, 121, 133. Bassano, malíř 75.

Baugut Frt., sochař 42.

Becher Leop., puškař 89.

Benda Jakub, puškař 89. v. Beuren B., čalounář 78.

Bayer Pavel Ig., stavitel 60.

Biswanger Bernard, hodinář 84. Breughel Jan, malíř 74.

Bux Mikuláš, zvonař 6, 17. Cardys, čalounář 78.

Crux, zvonař 121.

Čermák Frt., malíř 60.

Deplann Jan, puškař 92, 94. Dintzenhofer Kilián, stavitel 49. Drobnigg Jakub, puškař 92. Eckart, puškař 92.

Eckeimer, puškař 92.

Fiochini Gioseppe, dekor. 96. Firlinger Jiří, puškař 92. Fuggeral Vincenc, stavitel 22.

Gammel Leop., zvonař 56, 120.

Gasser H., sochař 60.

Gossaert Jan, malíř 73.

Haag Josef, zvonař 116.

Haag Pavel, zvonař 25, 120.

Hánnl Max, malíř 75.

Hammilton Filip, malíř 75.

Hammilton Jan Jiří. malíř 60, 75, 76. Heineman, hodinář 84.

Heinrich Leopold, puškař 92. van der Hoecke, malíř 75.

Hoffmonn Frt., puškař 92.

Hollederer Jan, zvonař 110, 129 Holmer Michal, hodinař 84.

Jacomini, zvonař 101.

Jan (Cantarista), zvonař 14.

Jiljí (Egidius\ zvonař 113.

Junk Jos., puškař 92.

Kerber Jos., hodinář 84.

Klabal Jiří, konvář 82.

Kohler Jiří Václ. zvonař 36, 37, 59, 10 \ 107, 131

Kotel Jos., hodinář 84.

Kranach Lukáš, malíř.

Kreuz Silvius, zvonař 23, 24, 25, 26. Kubík Matěj, puškař 92.

Kurtzweil, puškař 92.

Lampi, malíř 76. v. Leefdael J., čalounář 78.

Leitner A. B., malíř 75.

Leman C., brusič 84, 86.

Leyniers P., čalounář 78, 79.

Lófler Frt., puškař 92.

Low Mikuláš, zvonař 58.

Mabuse, viz Gossaert!

Makart H., malíř 76.

Martin, mečíř 89.

Meytens Mart., malíř 75.

Morgenstern Ondřej, řezbář 4.

Mortheim J., puškař 92.

Múller R., malíř 60.

Neireiter, puškař 9?, 94.

Oelenheinz F., malíř 76

Pegl Antonín, zvonař 7, 101, 113, 134.

Perger J., puškař 92.

1’erner Jan, zvonař 108, 110, 116. Perner Josef, zvonař 41, 49, 58. Pichler J., řezbář 97.

Poltz }., puškař 92. de Ponte Jakub, malíř 75.

Poser Pavel, puškař 92, 94.

Pricqvey Jan, zvonař 106.

Pricqvey Štěpán, zvonař 110.

Raab, malíř 38.

Reiner V. V., malíř 49.

Reinhold Jindřich, dělo itec 89. Reydams H , čalounář 78, 79.

Riedel Jos., zlatník 54.

Ringler Hans, platnéř 88. van Roy Pietro, malíř 61.

Sadeler Rudolf, rytec 86.

Satvor Frant., puškař 92.

Schrotzberg, malíř 76.

Sigl Ondřej, puškař 92.

Snyders Frant., rralíř 73, 74 Stampart Frt., malíř 75.

Stifter H., puškař 92.

v. d. Streken Geerael, čalounář 78.

Swiczek, malíř 76.

Tamm Werner, malíř 75.

Tiepolo G., malíř 75.

Tonkli, malíř 76. v. Uden Lukáš, malíř 79.

Urndoifer Šimon, zvonař 13 L.

Weinholdt, stříbrník 81.

Werle Jiří, malíř 60.

\

\

WYDZIALY POLITECHNICZNE KRAKÓW

Bibliotéka Polítechnikl Krakowskiej

lj 111-307278

Kdn., Czapskich 4 — 678. 1. XII. 52. 10.000

bibliotéka Politechniki Ktak

owskiej

gaaf®?

SíS

i;.'.

ir:

r*

:::u

::

mm

ířaass:

sS

r*5Jí';ř.Tr;

___-fgjj

isiiaf

lilRl

':