■JMpm

i *; /

* /,,j

' T »VI ^. *'v

'

*X> *“1

HkJI.

Sl7

£: ' * V

kW

tk

Wř

rťi

•v

*^S|9K

t:

mů&

Bili

•*

CSC

•'•v

ff³

-. : . iÉP

;É|j* &£■

J .

j"‘'ť

§#

..-vMÍl

arara

♦fj

w*

< /,*>,

-4

,, ,. ...

e\

3Sb

au,

I4jl

Jř;

HHDtť $taLj8

rt

•5*

..

Yj

•t

sai-si j

Ráfc- >

aw !f>

53g

™,

iUÉji

ss

«rs*,*H* ,

JSiříS^s

fc/r

V\

J-

'"'•kje.

“*“■■. gE{2$#1jffcjá

M5si

v. s

.f4

PUL „^T

ill

^5;

• •    ^ ř^»r ’ áW‘ -

.'ifeiWpfljP

Jt

?■*

«#*5gs ** ^    - jjjSfjf*

jsjáaigSte

*#J0U'’W    " j ■ m 4-^

;i;.....

••

;>

TSfiSSL

art

' 5fc&5'

‘-'•V.\    '”•

>S

i^>

■ ,ř

ÍVT*

Hot

.

JT *Si ■ ^ *%

ijfcC •

,. wlK,-,wri

r*»^wS 4 jv*?

;v /> .* *»»%

1%

tfe

C^vbť

P'»%    *

.X »*

X *é'% % ^r\*, - m

*§1

'Ms-/'.

9>-JrKl

uHHH

wHĚmmĚm

iMj sir-

' *J(.j */'’/■ ■■

.m

li

i*í tá

L > a,\v

fX

I?

i

i

\

/

■>v\

V

\

i

I

\

i.

f

/

/

/

4

<r

4f

••

\

f

♦

Vr

.r-

<

Bibliotéka Politechniki Kiakowskie|

100000301138

V

v

*

■

. V.

i

I

.r

■ /

N    >•

7s

\

i

V '

\ -

■■■j ...

.

3?.

v

■ -’V.

:;yr

A

-

-y

> x

■í t :

-

1 N

(

S

-

** ' +

V

-■>

ř

-

\

V . /

*

/

i.

> /

-

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

V KRÁLOVSTVÍ ČESKÉM

OD PRAVĚKU DO POČÁTKU XIX. STOLETÍ.

VYDÁVÁ

ARCITAELOGICKÁ KOMMISSE

PŘI ČESKÉ AKADEMII CÍSAŘE FRANTIŠKA JOSEFA PRO VĚDY, SLOVESNOST A UMĚNÍ

ŘÍZENÍM SVÉHO PŘEDSEDY

JOSEFA HLÁVKY.

iii.

POLITICKY OKRES SEDLCANSKY.

NAPSALI

Dr. A. PODLAHA A ed. šittler.

V PRAZE 1898.

Výňatek z proslovu

k Soupisu památek historických a uměleckých

v království Českém.

Království Českému pro polohu a přirozené bohatství jeho připadla v dějinách střední Evropy od pravěku vynikající úloha po stránce nejen politické ale i kulturní. Již od časů prvého osídlení nalézáme v Čechách stopy zámožnosti a vkusu, stopy cizích vlivů, které přes přirozené ohraničení země přece tam vnikaly a pak přečasto samostatně se vytvářely. Nebylo motivu v politickém, duševním a uměleckém životě střední Evropy, který by nebyl nalezl v Čechách ozvěny neb i samostatného rozvoje, a jako letopisy hlásají obšírně doby slávy a úpadku politického i duševního, tak i památky umění na všech stranách země živě svědčí o kulturním rozvoji tohoto království i občasném jeho poklesnutí.

Dějiny politické i literní od doby Kosinový měly své pěstitele i čtenáře;

než i to, co umělou rukou, domácí či cizí, bylo vytvořeno, nezůstalo bez povšimnutí. Teprve naší době náleží však zásluha, že soustavněji bádala v oboru historicko-uměleckém; zejména sluší tu věnovati vzpomínku He-brovi, který se svými soudruhy soustavně popsal stavitelské památky historické, dále Mikovcovi a Zapoví, kteří pozornost obrátili na památky umělecké, konečně Wocelovi, který se prohloubil v minulost předhistorickou. R. 1854 založen při Museu království Českého Archaeologický Sbor, středisko to zájmu o minulost tohoto království, a »Památky archaeologické«, později i časopis »Method« staly se orgánem pro historii umění výtvarného v Čechách.

Když pak zahájila svou činnost Česká Akademie pro védy, slovesnost a umění, zřízena při ní na základě § 2. lit. e) stanov, pak §§ 18. a 50. jednacího řádu Archaeologická kommisse k vědeckému zkoumání v oboru památek uměleckých, historických, písemných i slovesných, jakož i k ochraně těchto památek. Tím založena jest organisace aktivní s určitým účelem, probádati království České v příčině památek umění výtvarného, stanoviti, které Památky stavitelské, sochařské, malířské, zlatnické, konvářské a j. dotud se

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

v království českém

OD PRAVĚKU DO POČÁTKU XIX. STOLETÍ.

VYDÁVÁ

ARCHAELOGICKÁ KOMMISSE

PŘI ČESKÉ AKADEMII CÍSAŘE FRANTIŠKA JOSEFA PRO VĚDY, SLOVESNOST A UMĚNÍ

ŘÍZENÍM SVÉHO PŘEDSEDY

JOSEFA HLÁVKY.

ni.

POLITICKY OKRES SEDLCANSKY.

NAPSALI

Dr. A. PODLAHA A ed. šittler.

V PRAZE 1898.

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

V POLITICKÉM OKRESU

SEDLČANSKÉM.

NAPSALI

DR A. PODLAHA a ED. ŠITTLER.

SE 4 TABULKAMI, 141 VYOBRAZENÍMI A 22 ZNAČKAMI V TEXTU.

V PRAZE 1898.

ss

U4

a'. t#

js

( KSAKÓW

\. ' /ochnic*2^

1(1 -

Akc. Nr.

iiMiroG

Tiskl Alois Wiesner v Praze.

PŘEDMLUVA.

Svěřený sobě soupis památek polit, okresu Sedlčanského vykonali jsme během prázdnin r. 1897. Při výzkumu svém setkávali jsme se všude s příkladnou ochotou a účinnou pomocí, jež značnou měrou usnadňovaly práci nezřídka svízelnou.

Vynikajících zásluh o dílo naše získali sobě zejména pánové:

C. Habart, učitel v Jesenici, výborný fotograf-amateur, jenž konal s námi cestu po západní polovici okresu a vše, čeho třeba bylo, v krajině té fotografoval, nadto i některé půdorysy vyměřil, a i jinak hojně cenných služeb přátelských horlivě nám prokázal;

V. Mokráček, odborný učitel měšťanské školy v Sedlčanech, kterýž se vzornou zevrubností vyměřil i nakreslil půdorys, řez i detailly chrámu Sedlčanského;

Dr. Č. Pinsker, advokát ve Voticích, jehož bohatá sbírka výborných fotografických snímků z okolí Votického byla nám k disposici;

B. Zúrchauer, řiditel velkostatku Chlumeckého, jemuž děkujeme za mistrně provedené fotografické snímky ze Skrýšova, Červeného Hrádku a Vys. Chlumce, jakož i za půdorys tohoto hradu;

J. Peltan, učitel v Jankově, který obětavě vyměřil půdorysy kostelů v Jankově, Ratměřicích a Bedřichovicích.

Všem těmto pánům, k jichž ochotě i vlastenecká obětavost a nezištnost se pojila, vzdáváme vroucí svoje díky za platné jejich služby, kteréž prokázali věci záslužné.

Kromě toho však ještě přemnohým jiným jednotlivcům zavázáni jsme k vděčným díkům za laskavou benevolenci a pomoc, kterou usnadnili nám práci naši; jsou to zejména urození, slovutní a veledůstojní pánové, jakož i urozené a velectěné dámy:

baronka Amélie Nádherná z Borutína, pí. A. Blašková,. choť velkostatkáře v Mitrovicích, baron Jan Mladota ze Solopisk,. hrabě z Aichelburku v Neustupově, šlech. Doer ve Smilkově, p. Marian Rom bald ve Vodlochovicích, p. J. Nachlinger ve Zvěstově,. Viktor Porák ryt. de Varna,

c. k. okr. hejtman Em. Wirth, c. k. školní inspektor P. Vepřek, purkmistr města Sedlčan Vil. Holoubek, okr. starosta F. Macháček, purkmistr města Votic, V. Penk,

k. a. vikáři Jan Roškot a Fr Vojáček,

Frant. S i lha, farář a Ferd. Sudek, kaplan v Arnoštovicích, J.. Bucek, lesník v Bedřichovicích, Jos. Budil, farář v Borotíně, A. Dolejší, učitel v Drachkově, Fr. Hrachovec, farář v Dublovicích. Vác. Zelenka, farář a V. Jirků, říd. učitel v Kosově Hoře, Fr. Blažek,, farář v Krásné Hoře, Ant. Cernický, farář na Chlumu, Fr. Svobodný, farář a Em. Hrubý, říd. učitel v Jankově, Ant. Lego, farář v Jesenici, V. Smetana, farář v Kamýku, L. Nerad, učitel v Martinicích, Fr. Zelenka, farář v Nechválících, Voj. H ar mach, farář v Neustupově, J. Mac hoň, říd. učitel v Olbramovicích, Boh. Zahradník, L. Laburda a F. Svátek, učitelové v Ouběnicích, Vác. Jílek, farář v Petrovicích, V. Turinský, farář a A. Snopek, kaplan v Prčici, Fr. D r e s s 1 e r, děkan, J. Baxa, správce musea a K. Pejša, katecheta v Sedlčanech, J, Mottl, farář a V. Kin dl, kaplan v Sedlci, V. Brzek, farář ve Skrýšově, Norb. Košatecký, farář ve Střezmíři, J. Horák, farář ve Slapánově,

J. K r c h o v, kaplan v Bystřici, Frant. Kozelek, farář a F. Říha, učitel v Červ. Újezdě, R. Stefal, řiditel velkostatku ve Vlčkovicích, K. Chochole, farář ve Vojkově, A. Urbanides, farář, P. T. Stikar, kvardián,

J. Vlček, městský důchodní ve Voticích a mnozí jiní.

Potřebné výkresy dle náčrtků našich zhotovili pp. R. Vanderlind a AI. Martinek.

V Praze, dne 15. března 1898.

Fd. Šittler.

Dr. A. Podlaha.

Arnoštovice.

Vlasák A. N.: Okres Votický, 49 sq. — Fiala E. v Mittheilungen d. Central-Com. Neue Folge XVIII. (1892) str. 32—34.

KOSTEL SV. ŠIMONA A JUDY již r. 1352 jako farní připomínaný. Původní stavba přechodního slohu z XIII. stol. Roku 1732. přistavěna k jihozápadnímu rohu hranolová věž na místě dřevěné zvonice opodál stávavší. Sakristie pochází z téže doby. R. 1892 celá stavba E. Fialou podle plánů F. Ohmanna a R. Krieghamera nově upravena.

Původní stavba — orientovaná — skládá se ze tří čtverců, kamenem do kříže zaklenutých, zvenčí nijak nerozčleněných. Východní čtverec 6'80 m? (včítána i síla vítězného oblouku) tvoří presbytář, druhé dva

v.

v:

SJ

Obr. 1. Arnoštovice. Půdorys kostela (před opravou r. 1892.).

pak v jedno spojené (11 '40 m dl., 6'20 m šir.) loď. Klenba (9 m vys.) opatřena mohutnými žebry (polovina osmibokého hranolu), při koncích v krátký jehlanec přiostřenými. Klenbová pole oddělena jsou žebry (obr. 2.) ve značně stlačeném segmentu přepnutými; žebro oddělující presbytář od lodi jest neproíilováno a zastupuje obvyklý vítězný oblouk. Okrouhlé svorníky ozdobeny růžicemi z listů zakulacených, lžicovitě vyhloubených.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Sedlčanský.

V severní stěně lodi, 2‘40 772 silné, zřízeno schodiště, 0'80 772 šir., 9‘90 772 dl, z lodi na emporu vedoucí, plochými kameny na místě klenby přeložené, a dvěma střílnovými okénky do lodi prolomenými osvětlené. Ostatní stěny jsou 1’75 m silné.

Obr. 2. Arnoštovice. Profil žebra.

Portál, v záp. průčelí, hrotitý, (2:45 m vys., 1'23 772 šir.), obložený kamenným ostěním z červeného pískovce o jednom pravoúhlém ústupku. Vnitřní hrana má hluboký žlábek, v němž jsou nasazeny kulové bobule; zevnitřní hrana jest hruškovitě profilována a dvojnásobným žlábkem obroubena. Do ústupku vložen válcovitý sloupec (prům. 0 13 772) o hrubé trnožové patce se zbytky ostrých rohových hran, a s primitivní hlavicí, lžicovitými listy nastíněné, nad nimiž válec pokračuje. Po levé straně jsou lžicovité listy proti sobě postaveny. (Obr. 3.)

Druhý portál, původně v jižní stěně, nyní pak při sakristii osazený, obložen dvojnosým válcovitým pažením s hrubou trnožovou patkou.

Oknům, vosách klenby prolomeným, dostalo se ve XIV. stol., kdy i zvětšena byla, gotické kružby z pískovce (obr. 4.): dvojnásobný na hranách

žlábkovaný dvojnos a nad ním křížová růžice. Původní formu i velikost’ zacho-

s* í

li

I !M

válo si okénko po jižní straně empory : jest hrotité, bez kružby (0‘37 m šir., 230 772 vys.); vedle něho prolomeno ještě druhé o prosté dvounosé záklence. (0'50 m šir. 1'80 m vys.)

Do průčelní zdi věže vsazen z pískovce slušně tesaný reliéfový znak Fr. Pecelia, s letopočtem 1732.

Sakristie obdélníková, k severní stěně presbytáře přiléhající, sklenuta jest dvěma travé křížové klenby bez žeber.

ř;; 1v . JMU

i

Oltáře tři i kazatelna, slušné barokové úpravy s hojnou sošnickou prací rázu Widemanova (f 1756).

Obr. 3. Arnoštovice. Portál.

Obraz (Sv. Šimon a Juda) na hl. t oltáři 3'40 m vys. a P65 m šir. sytého, temně sladěného koloritu, maloval na plátně Vavřinec Spitzer, v Praze r. 1753.

Ktřtitelnice cínová na třech nohách, 1'28 m vys., 0'44 m v průměru, z prostředka XVIII. stol.

Věčná lampa stříbrná; obložená tepaným prolamovaným ornamentem, obklopujícím tři kartušové tepané obrázky sv. Víta, Jana Nep. a Jana Evang. Ucha z tepaných zahnutých listův, na nichž nasazeno po andílčí hlavičce. Prvá pol. XVIII. stol. Beze značek.

V sakristii pěkná zpovědnice dubová: na bohatě profilované střeše socha Marie Magd. (bol výrazně podán) se dvěma andílky (z druhé pol. XVIII. stol.) Tamtéž na paramentní skříni dubové sochy, P50 m vys., sv. Ludmily a sv. Štěpána z konce XVII. stol.: střízlivý postoj, záhyby rouch mistrně podány.

Z věnčí na zdi kostelní za hlav-

Oí í

rry

ním oltářem kovaný kříž, 2'55 m vys., s bývalé věžní báně, dovedná práce z 2. pol. XVIII. stol.; před vchodem do sakristie jiný, náhrobní kříž, s kapličkovou deskou pro nápis, prostší, z 1. pol. XVIII. stol.

Obr. 4. Arnoštovice. Kružba.

Náhrobníky: 1. V sínci před jižním vchodem, vápencový; z neumělého gotického písma, značně otřelého, čitelno pouze: Istlja (&(&(&(£$ X tenío ... | ttroprtt tnlabtjha |

2. V presbytáři při vchodu do sakristie červený mramor 203 m vys., 1’00 m šir. s pěkně pracovaným znakem ve věnci z vázaného

Je jrmíoroaíira .. .

listí vavřínového. Nad ním nápis :

ví

LETHA 1567 W SOBOTU P"D NEDE | LI PRO-WODNI USNUL G~T W PA-

NU | KRYSTU UROZENY A STATECZNY | RYTIRZ PAN SMIL Z HODIEIO j WA A NA LHOTIETICYCH A RZE | PICZIJ U WIEKU SWEM W 71 LETE | TUTO TIELO GEHO ODPOCZIJ | WA WZKRZISSENIJ SWE-HO | Z MRTWÝCH SLAW-NEHO A BYTU | S PANEM BOHEM OCZEKAWA.

3. Po druhé straně vchodu 2 02 m vys., Pil m šir. pendant předešlého, stejné úpravy, již valně otřený. Ná-

m,

Maku

",

43

isa

í&U; ?    : V E!--’:

It: -■    '

--

Obr. 5. Arnoštovice. Náhrobník Peceliův. (V17 w vys.)

| KONALA | NEMYSSLE PANI MAN-| HO A STATECZNEHO RY.. .. | SMILA Z HODIEJOWA . . . . | .....| RZISSE .... Ve znaku kolmý pás.

pis: LETHA 1568 W PATEK . . . . | OBRACENI SWATE GEST ŽIWO .... | TECH 70. UROZENA ZIELKA ....

A RZEPICIJ

4.    Na epištolní straně červený mramorový kámen P75 m vys., 0 86 m sir., se dvěma velmi krásně u vysokém reliefu řezanými znaky v bohaté renesanční ozdobě (na levém Řičanský trojlist, na pravém Talmberské lekno). Nápis úplně setřen.

5.    V severní stěně v lodi, červený mramor, 1'77 m vys., 1.13 m šir., úpravy barokové: deska nahoře s římsou, dole vykrajovaná, po stranách festony z umrlčích odznakův, nad ní štítek římsou a volutami ohraničený s jemnou plastikou (poslední soud); uprostřed v plastickém rámci zkácený znak Peceliův (štít na 4 kosmá pole dělený, v nichž příčná souběžná břevna a polovice dvojhlavého orla střídavě se opakují) a nápis: STA VIATOR LEGE ET LVGE! | JACET NON PROCVL AB HOC MARMORE j DIGNVS CEDRO IMO COELO | PERILLVSTRIS DOMINVS FRANCISCVS j CAROLVS PECELI DE ADLERSHEIM [ DOMINVS IN SMILKAW ET PETROWITZ. | AVLA C TES AREA CONSILIARIVM, | JVDICIVM CAMERA-TICVM FEVDALE | ET PROVINCIALE MINVS | MAGNVM ASSESOREM PERDIDIT. | BOEMIA MERITISSIMVM VICECAMERARIVM | ILLVSTRIS FAMILIA VLTIMV' STEM~ATIS SIDVS. | 10. X.BRIS ANNO 1734. OBUT. JET: 66. | ABI VIATOR ET SPLENDORE SS'TORV FVLGENTI | GRATV-LARE AVT VT FVLGEAT PRECARE (obr. 5.).

Zvon 076 m v prům. bez ozdob, s minuskulovým řádkovým opisem (při konci porušeným): T \)tz x ramparta X fttfa x ejí X ab íjonorem x bte x eí # Jatxctfi X .. . jtmnn ......

Bedřichovice.

Vlasák, Okr. Vot. 92 sq.

KOSTEL SV. VAVŘINCE, filiální (r. 1350 farní), velmi zajímavá

stavba, značně k jihovýchodu odchýlená, z posledního období románského slohu, s nemnohými předzvěstmi gotiky; pozdějších oprav poměrně málo.

Věž čtvercová, ve svrchním patře dvěma řadama podvojných okének po všech čtyřech stranách prolomená, nese dřevěné, prkny pažené a stanovou, šindelem pobíjenou střechou přikryté patro 375 m vys., 5’30 m šir., 495 m dl. Okna 1'53 m vysoká, 1‘42 m široká, lámaným kamenem opukovým ve dvojím půlkruhu zaklenutá, a sloupkem dělená (obr. 8.). Zachovala se všechna (až na jediné, jižní [ve spodní řadě], jež k vůli vyvěšenému zvonku bylo vylámáno); jsou však vesměs zazděna. Po částečném odstranění pozdějšího zdivá objeven sloupek ze žlutého jemného pískovce, 0T5 m v průměru, osmihranný, na hranolové patce (018 m², OTO m vys.) stojící, 0’62 m vysoký a kostkovou hlavicí řezanou, 0'13m³ zakončený. Hlavice ozdobena jest na rozích lidskými tvářemi; prostoru mezi nimi vyplňují stonky zpod tváří vzhůru k sobě vybíhající, dvakrát dvojnásobným uzlem převázané a převislým listem čtyrlaločným zakončené. Hlavice směrem k lodi zdají se býti bez řezby; jsou též krychlové, s rohy na spodních hranách šikmo sříznutými. Náběžníky v 056 m se rozšiřující, 0‘22 m silné, 032 m vysoké, jsou rovně sříznuty. Zdivo jest POO m silné; zdivo okna ustupuje v něm o 0'30 m (na vnitřní straně). V prvém patře i v přízemí jest věž v celé šířce do lodi otevřena; otvor zaklenut pravidelným půlkruhem

•}

Hminnr

-4—z*¹

ins

"ML.. —

Obr. 6. a 7. Bedřichovice. Kostel.

u výši 2'45 m. Přízemní kobka, kterouž vede jediný vchod do kostela, jest valenou klenbou půlkruhovou překlenuta. Původní portál vylámán; zbytky jeho ostění, jež zhotoveno bylo z červeného pískovce a na rovně sříznuté hraně bobulemi (0'10 m od sebe vzdálenými, 0'05 m) v průměru hojně bylo posázeno, slouží nyní za schody do věže v novějším přístavku před vchodem do kostela upravené.

Loď skoro krychlová, 5'60 m dlouhá, při věži 5'89 ?/z, při presbytáři 5‘73 m široká, 5'45 m vysoká, přikryta jest rákosovaným stropem.

Empory původně nebylo. Do věže chodilo se zvenčí dveřmi v západním průčelí věže ve výši prvého patra prolomenými, nyní 1'95 m vys., P07 m šir. v půlkruhu sklenutými. Původní ostění vylomeno.

Vítězný oblouk, ve výši 5‘05 m ostře přelomeným obloukem zaklenutý, bez profilů, 1‘07 m silný. Hrany jsou z přitesaného červeného pískovce.

Presbytář nepravidelný pětiúhelník, kamenem do hrubých žeber zaklenutý. Délka jižní a severní stěny 6⁻10 m, šířka při vítězném oblouku 5‘60 //z, při konci 4'90 m. Zakončen jest dvěma stranami v tupém úhlu proti sobě vzpříčenými, 2‘80 m dlouhými. Rohy jsou zvenčí opřeny třemi nízkými nepravidelnými (1’20 m šir.) opěráky. Zebra z červeného pískovce 015 m šir., 026 m ze klenby vystupující, na hranách rovně sříznutá. Konsolky jsou hrubé, oblé, prsténcem svrchu ovinuté.

i:

il

~ZL

.'i

!ií

[i

£

I.

\jji

S!

í!

!u!

fž

lil!!

;i

■"i

ílHí

in!

if

----T

i-"

L_

!ff§

,3

5 UM.

Obr. 8. Bedřichovice. Okno ve věži.

Obr. 9. Bedřichovice. Sanktuář.

Při evangelijní straně vložen jest do stěny sanktuářík, velmi přesně z jediného kusu žlutošedého pískovce tesaný, bohužel valně poškozený-Obdélníková schránka, 0'25 m hluboká, 0'25 m široká a 0'43 m vysoká, obložena jest oblou lištnou 0 085 ni šir., na vnitřní straně žlábkem orámovanou. Lištna je nahoře půlkruhově zaklenuta, obklopujíc drobný tympanon, ozdobený polovicí zaokrouhleného čtyřlistu na hranách žlábkovaného (obr. 9.).

Zdivo celé stavby, ze šedého lámaného vápence se skládající, jest hrubé, značně nerovné, pod věží a v presbytáři 1’20 m, v lodi P00 m šir.

Okna původního tvaru zachovala se dvě, a to v kosých stranách kněžiště; jsou 0 67 m široká, L84 m vys., 235 m nad zemí, půlkruhem překlenutá dovnitř i zvenčí špaletovaná. Třetí okno v presbytáři (po straně epištolní) jakož i všechna tři v lodi mají úpravu novou, segmentovou.

Klenba presbytáře jest pomalovaná necennými freskami křiklavých barev, život sv. Vavřince znázorňujícími. Podepsán: »Pinxit Martinus Wavra 1764.« V lodi je strop ozdoben freskovou malbou, téhož způsobu, znázorňující apotheosu sv. Vavřince.

0;

iSv

ar:;™ a' • - ^    .• t

silit# iS i$fW

5?4 3 tt KSs? H P¹ ttf4 “ 11. Mu

$ fi ffx i ri|| ?s 't

ípii y®

x »} :*hfe y -*»s Ěm I'

«« ;.-jp .:*/:;J.^; '•

"~~ “ mn4s£-

mm~    -■■-

:f*

á!

fcSSí

KŽ:

- ;4

■ •?

ss

% v .3

Jeti.:. tí{

fržsk-

^§P|

Sř

xÉs

i

Vyplil:’' «

'm

5SP*

Kg&

&;•„ ' 'Sj

&

řŠÍK •»

yg

; IÉ§v

■^.s; ^

Obr. 10. Bedřichovice. Kazatelna.

Hlavní oltář: velmi ušlechtile řezaný bohatý rám barokových rozvilin, andílky, nástroje umučení nesoucími, hojně posetý. Na ušlechtile římsované predelle stojí dva velice dovedně řezané košíčky s hojnými květinami. Také tumba jest ladně profilovaná. Po stranách stojí dva andělé 1'60 m vys., nejvýš pak nad obrazem se vznáší socha Kristova, paprsky ozářená. Velice pěkná práce z poč. XVIII. stol.

Postranní oltář, obstojné střízlivé dílo z 2. pol. XVII. stol., ozdobené několika slušnými soškami a dobrým obrazem na plátně, velmi porušeným (1'45 m vys., 1'03 m šir.).

Kazatelna renesanční (konec XVII. stol.): na podezdívce ^úhelníkový hranol (1'02 m vysoký), bohatě římsovaný. Stěny střídavě 0‘20 m a 0'21 m široké ozdobeny jsou střídavě krouženým sloupkem a náplní s nasazenou řezbou. Římsy podloženy zubořezem (obr. 10.).

Zvony: 1. 0'64 tn šir., 0'62 m vys.; při koruně renesančně stilisovaný drobný vlys: ženské masky, od nichž se rozvinují větévky s listy. Na plášti relief sv. Vavřince s rožněm, pod ním nápis:

THOMAS GLEIXNER ME FECIT ANNO 1652.

PANY. PANY.

Na druhé straně: G. M. WYSOCZE VROZENÉMU IANOWI STARSSY | MV Z TALLVMBERGKA NA IANKO | WIE POSTV-PICZYCH BEDRZICHO J WICZYCH. G: M: C: RADDIE. Pod tím znak Talmberský (lekno).

2.    0'52 m prům., 0‘49 m vys.; nahoře týž vlys, jako u předešlého, na plášti slušný relief — skupina pod křížem — ve vavřínovém věnečku; na druhé straně opět znak Talmberský a letopočet 1652.

3.    0’25 m prům., 0‘ 23 m výs. Při koruně opis: LÉTA 1729 X LIL JAN BRIKNER W STARIM MIESTIE PRASKIM. Hojné (nezřetelné) otisky pamětních mincí.

Východně pod kostelem tvrziště rozmetené. Val značné výšky dosud z části zachován. Příkop napájen byl vodou z přilehlého rybníka.

Beztahov.

Heber, Burgen I, 225 — Vlasák, Okr. Vot. 26.

TVRZ. Jižně při dvorci mohutnou okrouhlou zdí a hlubokým příkopem obehnané zbytky tvrze při hrázi velikého rybníka, nyní zrušeného. V pozůstalých zdech upravena nyní obydlí dvorské čeládky. Klenby jsou valené, většinou z cihel. Tvrz zbudována na sklonku 16. stol. nepochybně rytířem Mikulášem z Řičan (ý 1591).

Bolechovice.

Vlasák, Okres Sedlčanský 108.

ZÁMEK jednoduché barokní jednopatrové stavení obdélníkové, jehož střed jako risalit povystupuje, se skrovnými ozdobami architektonickými.

V přízemní síni v právo od vchodu uvnitř renesanční dvéře z r. 1623. Dvéře samy ozdobeny vkusným prostým kováním. Pažení postranní ozdobena jsou pilastry s jónskými hlavicemi a s dříkem dolů se zužujícím. Pažení nade dveřmi ozdobeno dvěma řadami zubořezův a vkusnými intarsiemi.

V    jiné přízemní síni (v levo od vchodu) renesanční skříň: ve středu karyatýda ženská; po stranách po jedné karyatýdě mužské jakožto hlavice pilastrů, jichž dříky tvoří list akanthový. Křídla dveřní ozdobena jsou v hořejší části okřídlenou hlavičkou andílčí a stylovaným dvojhlavým orlem; v dolejší části hlavou lví. Hořejší vlys okrášlen po stranách okřídlenou hlavou andílčí, uprostřed ornamentem rostlinným.

V    hořejším patře něco nábytku rokokového a empirového; jmenovitě empirové křeslo s lvími hlavami a tlapami; pod podpěradly ženské sfingy.

KAPLE SV. JANA NEP., zbudovaná r. 1775. Půdorys vytvořen třemi stlačenými segmenty, konstruovanými nad třemi stranami (východní, severní a jižní) pravidelného čtverce; strana západní, třemi rovnými stranami nepravidelného osmiúhelníka ukončená, tvoří průčelí ozdobené nejhořeji polokruhově prohnutou římsou, nad níž stojí socha sv. Jana Nep. Hořejší část’ segmentovitě sklenutého portálu ozdobena barokním římsovím s dvojitým znakem v barokní kartuši uprostřed. Nad vchodem, jakož i uprostřed bočních zdí veliká okna segmentem překlenutá. Mansardová střecha uprostřed s lucernovitou vížkou s pěkně pracovanou kovovou makovicí empirovou (vkusně tepané guirlandy kolkolem, nejvýše pěkná korunka).

mm

Uvnitř zdařilé fresko na klenbě: Hospodin zjevuje se Mojžíšovi v keři ohnivém. Dobrá perspektiva, zajímavé krajinné romantické pozadí.

f-č-č-č-4—

Obr. 11. Borotín. Půdorys kněžiště kostela.

63TV

Pozoruhodná rokoková ka-

z a t e 1 n a.

Na hlavním oltáři obraz sv.

Jana Nep. Almužníka, manýrou Raabovou provedený (nedávným přemalováním původní ráz poněkud setřen).

Borotín.

Schaller, XIV., 153; Sommer X., 70; Trajer, Beschreib. 638; Vlasák, Okr. Sedlecký 118; Sedláček, Místop sl. 47.

KOSTEL NANEBEVSTOUPENÍ PÁNĚ, původně gotický, vy

hořel r. 1863, načež obnoven.

Presbytář gotický, původní: pět stran pravidelného osmiúhelníka a jedno obdélníkové klenbové pole. Výška 6'55 m. Klenba opatřena žebry, jež počínají se 4'19 m od země. Patky klenbových žeber tvoří samy konce

w~m

'Si

\V/

aY/č!

Obr. 12. Borotin. Kružby v kostele.

žeber kuželovité sříznuté; toliko u žeber za oltářem jsou oblé patky o dvou ústupcích bez ozdob. Vítězný oblouk do špice klenutý, 5'52 m vysoký. Vejtřech oknech presbytáře gotické kružby (obr. 12).

ty?

ArM

!!!FI

r-TCfe*. - z6%

■m.

-

TS!

p‘

Obr. 13. Borotin. Křtitelnice.

Do sakristie vede gotický vchod do špice sklenutý 185 m vys., při vnějších hranách šikmo sříznutý.

V levé zdi lodi gotický portál 2‘45 m vys., 1‘78 m šir., do špice sklenutý, na vnějších hranách šikmo sříznutý.

Křtitelnice cínová spočívající na třech nohách (lví hlavy přecházející v tlapy, jež v drápech kouli svírají); naprostém kotlíku dvě (původně tři —jedna chybí) andílčí hlavinky dole v akantový list vybíhající (obr. 13.).

HRAD v rozvalinách. Zbytky zdivá bez architektonických ozdob, jež vesměs již vzaly za své. Viz zevrubný popis a půdorys v Sedláčkových »Hradech« VII., 196 a 197 (obr. 14.).

T-i

§L .

:

••

'■ú

■&

má

li

i.

■i

Obr. 14. Borotín. Hrad.

Buchov.

Vlasák, Okr. Vot. 75.

FVRZISIE obklopené rybníkem. Tvrz v XV. stol. připomínaná beze stopy zanikla.

Dobro hoši

Vlasák, Okres Sedlčanský 109.

ZÁMEK jednopatrové staveníčko s dvojitou střechou a lucernovitou vížkou bez architektonických ozdob. Nad vchodem vystupuje v mírném segmentu arkýřovitý výstupek (domácí kaple) s dvěma malými okrouhlými okénky po stranách; na omítce jeho znatelný stopy freskové malby barokní (Panna Marie s anděly), z níž nejlépe zachovala se část’ hořejší s barokním malovaným rámcem a pak barokní kartuše nade dveřmi.

Doubravice.

Vlasák, Okres Sedlčanský 51.

Z bývalé tvrze zdejší, jež stávala v místech nynějšího statku čís. 3., nezachovaly se žádné pozoruhodné zbytky.

V čísle 4. nalezen byl hliněný kachel ozdobený labutí ve znakovém štítu (nyní v okresním museu Sedlčanském).

Drach kov.

TVRZ již r. 1318 připomínaná, na povýšeném břehu rybníka, na jejíž základech nynější dvorec postaven. Zbytky sklepův, zasypané.

Na návsi zvonička čtyřhranná štíhlou jehlanovou střechou s lucernou přikrytá; uvnitř soška sv. Václava 0'90 m vys.? slušná; obé z konce XVII. stol.

Dublovice.

Schaller, Topographie, VIII., 211. — Sommer, Das Kónigreich Bdhmen XVI., 171.— Ant. Norb. Vlasák, Okres Sedlčanský, str. 90—92.

KOSTEL NEJSVĚTĚJŠÍ TROJICE (farní), připomíná se již

r. 1350. Poslední oprava r. 1878, kdy nová věž ke kostelu přistavěna.

-7

•i

. ■■■

Ki

!j

Obr. 15. Dublovice. Půdorys kostela.

Obr. 16. Dublovice. Ostění dveří do síňce.

Presbytář pětiboký a ze dvou klenbových polí se skládající jest goticky sklenut. Ve svorníku nad oltářem jest v kameni vytesané korunované J22, ve svorníku druhého klenbového pole pětilistá růže (obr. 17.).

Presbytář osvětlen jest čtyřmi okny s gotickými kružbami (obr. 18.). Goticky sklenutý vítězný oblouk neprofilovaný odděluje presbytář od lodi. Podobné oblouky přepínají dvě poboční strany čtvercové části hlavní lodi,

Obr. 17. a 18. Dublovice. Svorníky. Kružba v oknech.

k níž se s obou stran připojují obdélníkové lodi postranní, třemi okny osvětlené, v nichž jsou jednoduché kružby gotické. Loď hlavní i obě postranní mají strop rovný.

Dvéře do sakristie, do síňce a do spodní kobky věžní vedoucí jsou goticky profilovanou pažbou opatřeny (obr. 16.).

IPI

Iw,

Hlavní oltář jest slušná baroková práce zpočátku XVIII. století (pochází prý z chrámu na Zderaze v Praze). Dva točité a dva hladké sloupy s korintskými hlavicemi a několik pilastrů podpírá bohaté kládí, na němž uprostřed spočívá nástavec (do předu nakloněný), v němž plasticky znázorněna Nej-světější Trojice Boží při soudu posledním.

£53

Na oltáři Bran-dlův obraz, znázorňující Krista P. na kříži; u paty kříže v právo klečí Marie Magdalská.

Krásná práce držená v hlubokých stínech.

Obr. 19. Dublovice. Kalich. (028 m vys.)

Zejména zdařilá jest

modelace těla Kristova. Na levé straně obrazu na zemi pod kůlem do země u kříže vraženým podpis Brandlův:

“Petrus $ranbt

plXlt

Na hudebním kůru připevněn na stěně (popukaný a poškozený) obraz na prkně malovaný 1’52 m široký a 1'80 m vysoký v rámu renesančním, nepochybně střed bývalého hlavního oltáře r. 1615 zřízeného. V právo Bůh Syn, v levo Bůh Otec korunují P. Marii

klečící v oblacích k diváku obrácenou. Nahoře holubice. V dolejších rozích obrazu malé výjevy nějaké, jichž význam nelze rozluštiti. Dosti dobrá práce. Široká plocha rámce jest k obrazu šikmo nakloněna a pěkným ornamentem ozdobena; na užším rovném kraji vkusný zubořez.

•V?

....... :S

V kostele na stěně zavěšen veliký obraz sv. Jeronýma na poušti (kopie podle Rubense), darovaný sem r. 1802 ze zámku Třeb-nického.

Křtitelnice cínová 1*16 m vysoká; dolejšek má podobu vzhůru obráceného zvonu. Spočívá na třech nohách, jež mají podobu dvojí hlavy nad sebou: svrchu zvířecí, pod ní vousatá lidská, jež vybíhá v nohu opatřenou drápy. Víko šestiboký jehlan (obr. 20.).

Kalich stříbrný a pozlacený 0'28 m vys. z r. 1732 (obr.

iffe

;:3C

19.). Značka:

Obr. 20. Dublovice. Křtitelnice (1’16 m yys.).

Náhrobní kámen v zemi za oltářem (na levé straně),, v polovici dřevěnou stavbou oltáře zakryt, se znakem Krčínovým a nápisem (got. minuskule): %ttí)SL partie 1597 untrjBÍa $anna BQartjana btBra Drnjertefio a Jiafecjncf;o jKtjíírjB }0ana Tlahitlia Ucqjna j ©Blqan a ^sblcjan a na ^BblcianBdj a na IHororm Brábkn nab ítriBpBnicBnri a IDnbbBntr^d; n» $ánu Bnfju obpoqjroá.

Zvony. 1. 0’86 m vys., 1'06 m v prům., s obrazem P. Marie v řas-natém oděvu a s nápisem gotickou minuskulí provedeným:

anno bommi nttllBjtmo qntngsnÍBStmo qnarfo JjaBc rampana bsí rmt-snmaía ab řnmorem bst omnipoísníi bí ĎBaíB IBartB nirgtni

2. 0'80 m vys., 0‘905 m v prům., s obrazem sv. Cyrilla a Methodějo a s nápisem opačně psaným gotickou minuskulí:

anrto bnmim mcnxímň fusa esí camparta irt fronorcm sancímrum pmtftftntm rtrillx bí mcffjnbtx.

3. 070 m vys., 0'81 m v prům., s obrazem sv. Mikuláše a s nápisem latinskou majuskulí: TENTO ZVON GEST SLIT KE CTI A CHVÁLE PANV BOHV A SW. MIKULÁŠI LÉTA MDXLVI.

Při cestě do Sedlčan na místě »u kostelíka« zvaném (stával tu kostel Nanebevstoupení Páně za císaře Josefa II. zrušený a zbořený) nízký křížek (baba) 74 cm vys., přič. ram. 44 cm (obr. 21.).

Heřmaničky.

Vlasák, Okres Votický 61.

Obr. 21. Dublovice. Kamenný kříž.

ZÁMEČEK ve špýchar proměněný, bezvýznamný. Vedle něho tvrziště okrouhlým valeni a příkopem obklopené.

Hora Kosova.

KOSTEL SV. BARTOLOMĚJE, již r. 1350

připomínaný, jest

hrubá, orientovaná, obdélníková stavba, pozdějšími opravami starobylého rázu svého úplně pozbavená. Nejstarší část’, nynější presbytář, jest lichoběžník k východu zúžený, 13'15 m dlouhý, 5'35 m a 4'10 m široký, bez klenby. Při severní stěně — společné — 1‘35 m silné, stojí věž, z níž vede do kostela vchod, 2‘00 m vys. a 084 m šir., lomeným obloukem zaklenutý s ostěním kamenným na straně do kostela rovně sříznutým. Kostel k západu prodloužený postrádá úplně uměleckého významu. Zvenčí dostalo se mu jakož i věži chudé úpravy barokové. Vnitřní úprava moderní.

Křtitelnice cínová: zvonový kotlík na třech spárových nohách,, ve vousaté hlavy knížecí čepicí kryté přecházejících; víko značně vzedmuté vystupujícími oblinami krášlené a drobným křížkem na profilovaném kůže li zakončené. Výška spodku 0'74 m, víka s křížkem 0‘58 m. Na kotlíku (0.505 m prům.) rozestaveny dvakrát se opakující reliéfové postavy (0'175 m vys.) sv. Petra s klíči, sv. Jakuba s kyjem, ostře modelované, a dva znaky: Vrtbovský (troje parohy) a Říčanský (srdcovitý trojlist). Při okrajích po nápisovém pásku: (nahoře) >1< LÉTA • PANIE • 15-90 TA • KRZTI-TEDLNICE • GT: VDIELANA • DO CHRAMV • PAE: (dole:) ZA VROZENÉHO PANA • PANA • HANVSSE • Z RLCAN a na wogkowie. Zhotovil

IAN IRADECKI KONVAZ (obr. 22.).

Monstrance, 049 m vys., ranný barok. Noha oválového průřezu, ze zlacené mědi, tepaná: rostlinný ornament (listy, květy, ovoce) markantně:

v hrubých konturách vystupující; na přední straně nasazena destička stříbřená s vyrytým znakem (býk) a písmenami: WSHZF; na obrubě vyryto: » Wenceslaus et Anna Maria Halanek in Honorem S: Bartholomei obtulit. Dominus in Kosova Hora. A11 o 1689. Ořech hruškovitý hladký. Schránka oválná s dvojnásobnými plamenovými paprsky ze zlacené mosazi, na nich nasazeny ze stříbra tepané dvě andílci hlavičky, snopky a ovoce. Značka: kombinace z písmen B T F.

MÉÉ

Íší

7j

Obr. 22. Hora Kosová. Křtitelnice (0*74 m vys.).

vys. (dva) a 0⁻21 m vys.

Svícny: 1. bronzové kroužené: 0’40 (též dva), z konce XVI. stol.

2.    cínové lité 031—041 vys. na trojbokých ornamentových nohách, z konce XVII. stol.

3.    dřevěné (dva) 1‘60 m vysoké, bohatě řezané, pěkně komponované, z poč. XVIII. stol.

Mešní roucho barokové 1'00 m dlouhé, 070 m široké, z červeného aksamitu (prostředek šedomodrý aksamit); po celé ploše rozkládá se bohatý stilisovaný listový ornament sříbrem mírně vypukle vyšitý.

Na zadní straně proti dolejší obrubě korunovaný znak. Kresbou i technikou vynikající práce XVIII. stol. (obr. 23.).

Stejným znakem opatřen i celý parament (kasule, dalmatiky i plu-viál) ze stříbrného brokátu, v nějž vetkána jest stříbrem bohatá spleť barevně konturovaných květů a listů barokně stilisováných.

cil

asrlf

áSp

íss0í«O(5SSk

MÉ

BÉ

atv-v,

ipt

»ř

fa

PP

vačs?

■*<

11

plh

i?

T'

ipife.

Hfí>]

■Ki

.a?

if

' r V-i

sal

»ř* *JfRnÍ

lil

><

foý.

ÉVi

mm

|šgp£É§

ýípl

i£l

r/L

li

píro

Obr. 23. Hora Kosova. Mešní roucho (1‘00 m vys.).

Zvony: 1. průměr 112 m, výška 1.03 m (i s uchy pletencovými). Dvouřádkový, minuskulový nápis přerušen jest (valně již otřelým) kruhovým medailonkem obsahujícím reliéfní poprsí Madony s Ježíškem.

2. řádka:

.Jtao s bumint 2 mtlefftmo 2 qumrenfejtmo 2 X3L3L%% 2 tda 4 campatta 4 fufa 4 c)i 4 iit 4 bomo 2 magtlíri 4 barffjolomei 2 iit 2 ttoroa 2 GTimtíaí 4 pragenct

2 ctí 2 laus 2 bro 2 paíti 4 nmntpofeníi 2 cí 2 beafe 2 ntarie 2 temper 2 ntrgtnts 2 eí 2 omnibus 4 cancíis § učni 2 caitríe 4 spiritus 2

oo

Obr. 24. Hora Krásná. Nápis na zvonu.

rcpic § tuontnt § Qlocba s ftbe. I Na plášti hrubé reliefy (O⁻15 m vys.) sv. Jakuba a sv. Pavla.

2. průměr 0'77 z r. 1576, K. Bellmannem v Praze r. 1833 přelitý; relief sv. Bartoloměje (023 ní) odlit ze zvonu původního.

Stolice zvonův z min. stol. dubová dovedně pracovaná. Trámce hojně lidovými kolářskými ornamenty zdobeny.

ZÁMEK renaisanční stavba XVI. stol. při potoce, nyní jednopatrová (původně vyšší), přestavbami úplně pokažená, s novodobým chudým průčelím. Čtvercové nádvoří obstupují křídla (původně čtyři, nyní toliko tři); přízemí proti jihu a východu jest úzkou arkádovou chodbou otevřeno ; severní křídlo nese uprostřed poněkud do dvorce povystupujicí věž čtyřhrannou. Přízemí a jedna světnice nad podjezdem zaklenuty většinou do kříže s výseči nad dveřmi a okny. Na omítce prvého patra patrna zabílená rustika. Na nynějším (přistaveném) schodišti barokní kopie Madonny Svatohorské, z kostela sem přenešená, z lipového dřeva T12 m vys.

V SYNAGOZE na záclonách zlaté, vypuklé, mřížkové vyšívání z konce XVII. a z poč. XVIII. stol.: kytice z vás vyrůstající. Bronzové lustry 0'82 m a 0'74 m v průměru, óramenné ze XVII. a XVIII. stol.

HŘBITOVNÍ KOSTELÍK SV. MICHALA:z poč.

XVIII. stol. čtvercová loď 7'20 m dl., 6'20 m šir., prkny krytá má po každé straně po dvou lunetových oknech. Presbytářík 3'60 m dlouhý je zakončen 3 hranami osmiúhelníka. V průčelí štít římsami zdobený a při něm drobná lucernová věžka plechem pobitá. Nad vchodem novodobý znak. Vnitřní úprava bezcenná až na dvě slušně řezané sochy při hlavním oltáři sv. Michala a Rafaela (135 ni vys.).

Na dřevěných svícnech letopočet 1726.

íti

MS

to

ún

ÉÉfe :•

Obr. 25. Hora Krásná. Kaditelnice (0’22 m vys.).

Hora Krásná.

Kniovice, Knihovice (Knovíz.)

Olbramovice.

Radeč.

Slavkov.

Voračice.

Hora Krásná.

Schaller VIII., 216; Sommer XVI, 173; Vlasák 81.

FARNÍ CHRÁM SV. MIKULÁŠE. Starobylý kostel sesul se r. 1839; r. 1850 —1855 vystavěn nynější prostranný sice, ale bezslohový chrám. Z původní stavby nic se nezachovalo.

Kaditelnice mosazná gotická (22 cm vys.): svršek osmiboký je-hlanec prolamovaný. Začátek XV. stol. (obr. 25.).

gf

ES

Kalich 1. V šestilaločné ploché obrubě spodní stojí kolmo goticky prolamovaná galerijka; podstavec přechází šesti mírně prohnutými lupeny ve stvol obklíčený široce rozloženým ořechem rotu-lemi prostoupeným. Na třech spodních prohnutých srdco-vitých ploškách nodu vkusné rytinky (rostlinné motivy sti-lisované). Na kosočtvereč-ných ploškách, tvořících konce rotulí, střídavě růžice a gotická písmena. Cíše konická. (Obr. 26.) Výška 16‘5 cm, šířka číše 9‘5 cm. Na plochém okraji nohy nápis:

KOSTELA • KRASNOHOR-SKEHO • LÉTA • 1- 6- 3- 6-

im

Se

3P*TM

Kalich 2. barokový, stříbrný, částečně zlacený 25 cm vys., kupa 9 cm šir.

Obr. 26. Hora Krásná. Kalich (0’165 ni vys.).

Na šestilupenné vypuklé noze vytepány andílčí hlavy, srdce hořící s vetknutým křížem, beránek a j. Na prolamovaně pracovaném koši kupy monogram Kristův a Mariánský. Prvá pol. XVIII. stol. Značka: O

Ciborium mosazné 19'5 vys., kupa 9'5 cm šir. Sestilupenná noha vypuklými (obhroublými) ornamenty pokrytá. Na kupě kolkolem dvouřádkový nápis:

FIERI FECIT PRZENOBILIS AC GENEROSVS D: TOBIÁŠ WENCESLAVS GELINEK *P* T * CAPITANEVS* CLVMECENSIS

ANNO 1721.

Monstrance z mosazného plechu 50 cm vys. paprsková; po stranách střední části v právo P. Maria, v levo sv. Josef, nahoře Bůh Otec, dole holubice. Na noze andílčí hlavy. Provedení slabé. Na spodu nohy nápis: NÁKLADEM POCZTIWY OBCZE GRASNAHORSKY DIELANA A. 1727.

Cínové svícny oltářní trojnožné na postrannicích noh pěkným ornamentem pokryté; největší z nich (56 cm vys.) označen jest v oválových štítcích takto:    0 0

Lampička cínová s třemi uchy pro závěsné řetízky; na vydutém kotlíčku pěkně modelované hlavy an-dílčí. Z r. 1702.

Obraz sv. Mikuláše malovaný r. 1792, Dobrá práce.

Obraz »P. Ježíš vEmausích« na plátně, poprsní postavy; dobrá malba z I. pol. XVIII. století.

Baroková socha s v. Jana dřevěná na oltáři postranním.

Socha Zmrtvých vstávšího Spasitele, pěkně modelovaná, z konce XVII. stol. (nyní v museu Akademie křesťanské v Praze).

Zvon 1.    54 cm

mm

v prům., 46 cm vys. Kolem hořejšího kraje gotický minuskulový nápis (viz připojené faksimile jeho na (obr. 24.).

-'i

Na plášti 15 cm vysoké polovypukliny sv. Petra a sv. Matouše.

Obr. 27 Hrádek Červený. Klepadlo.

Zvon 2. průměr 92 cm, výška 71 cm. Kolem hořejšího okraje nápis:

FRANCISCVS ANTONIVS FRANK FVDIT PRAGAE.

Pod tím barokový ornament s motivem »Božího oka«. Na zadní straně kříž s Ukřižovaným, v právo P. Maria, v levo sv. Jan. Při dolejším okraji jednoduchý ornament. Na přední straně polovypouklý obraz sv. Mikuláše. Pod ním čtyřřádkový nápis:

LÉTA PANIE 1582 TENTO ZWON Z NAKLAD V OBCZE ZDEGSSYHO MESTYSE KRÁSNÉ HORY ZGEDNANY GEST BYL A NYNÍ ZASE LÉTA 1770 Z NAKLADY CHRÁMY PANIE ZDEGSSIHO PRŽELIT GEST.

Hrádek Červený.

Heber, Burgen VI, 224 (s vyobr.) — Vlasák. Okres Sedlčansky 145—151.

ZÁMEK. Ze starobylé tvrze zbylo toliko zdivo některých částí (zejména dvou mohutných věží); jinak vše zmodernisováno.

Renaisanční klepadlo ve vratech hlavní brány: motivy rostlinné s-ovitě stočené; v hořejší části pták v zobáku klíč držící.

Velice vkusná práce XVII. stol.

/XTm

(Obr. 27.)

Barokní rameno železné trojhranné ve středu s křížem a s odznaky umučení; kolkolem pěkně komponovaný ornament (roh hojnosti, z něhož hrozny vycházejí a j.); nahoře blánka nápisová (nápis nečitelný). Vkusná práce XVIII. stol.

p*

Relief dřevěný: Sv_ Vít obklopený dvěma lvy. Výborná skulptura barokní. Pozůstatek oltáře kdysi z Pražského dómu Svatovítského odstraněného. (Obr. 28.)

Obr. 28. Hrádek Červený. »Sv. Vít«, řezba ve dřevě.

Z bohatého a velice zajímavého nábytku zasluhují zmínky: krásná renaisanční skříň (ve výplních dveřních intarsie představující Spasitele a sv. Pavla; kování kolem zámku tepaná a rytá), dále skříň rokoková a empirový psací stůl.

Mimo to jest tu několik pěkných rámců barokních a empirových a hojně cínových nádob (baňky z r. 1662, 1680) a mn. j.

Hřbet Kozí.

Heber Burgen V., 163 (s pohledem a půdorysem). — Vlasák, Sedlčansko 127—131.

Zbytky hradu v XV. stol. zbořeného na ostrohu, jejž potok Mastník obtéká. Na severní straně dvě rovnoběžné zdi 4’50 m od sebe vzdálené jsou snad zbytky bývalé brány. Na jihovýchodu zdivo rohového stavení. Dosud zachované zdivo jest 1 60 m silné a 5—9 m vysoké.

Chlum.

CHRÁM SV. VÁC-

-V.

'i V

'jV

§11

LAVA (farní), připomínaný r. 1356, r. 1707 přestavěný a 1790 »renovovaný«, jest prostá obdélníková stavba s čtvercovým presbytářem, i nejeví nižádné architektonické zvláštnosti.*) V průčelí mohutná (7'55 m široká) věž o dvou poschodích s cibulovitou bání z r. 1790. Z původní stavby zachovalo se jen zdivo presbytáře (s jehož klenby však při »opravách« gotická žebra byla sesekána a klenba uvnitř zakulacena) a vítězný oblouk (rozpjetí jeho obnáší 4 m 55 cm) ne-profilovaný do špice sklenutý. Okna vesměs změněna v jednoduchá obdélníková.

Křtitelnice cínová

Obr. 29. Chlum. Křtitelnice. (0.91 m vys.)

(výška i s víkem 91 cm, průměr kotlů 38'5 cm) o třech nohách v podobě vousatých

hlav mužských držících ru

kama dlouhý vous a vybíhajících v nohy drápky opatřené. Na čele jedné z noh značka a letopočet:

__    M D I.X II

způsob kuppy sklenuto.«

’) V pamětní knize farní líčí se starý kostel těmito slovy: »Byl hluboký, že se šlo do něj po 2 i 3 stupních, studený, tmavý. Kolem okolo byl popsaný vnitř i zevnitř písmenami gotickými: vypsána totiž místa z písem sv. ponaučující. Měl úzká, ale dlouhá okna... presbyterium bylo

Kotlík má podobu vzhůru obráceného zvonu; při hořejším i dolejším okraji jeho nápis ozdobnou minuskulí gotickou provedený (nerozluštitelný — patrně jen ornamentální). Na plášti malé sloupky s dětskými karyatydami, nesoucí arkády v nízkém segmentu prohnuté. Na každé straně po třech arkádách, pod nimiž krásně modelované polovypukliny (celkem šest obrázků), znázorňující tyto výjevy: 1. Kristus P. na hoře Olivetské, 2. Kristus P. před

nejvyšším knězem; 3. Kristus P. klesá pod křížem; 4. Kristus trnovou korunou korunován; 5. Kristus P. na kříži (s třemi postavami pod křížem); 6. Kristus z mrtvých vstávší s korouhví v ruce šlape na hada svinujícího se kolem nohy jeho. Mezi arkadami nahoře me-daillonky odznaků čtyř evangelistů (dva a dva na každé straně). Na obou bocích kotlů po hlavě lví s kruhem v tlamě. Při hořejším kraji tři pěkně modelované

i*

/ i

..i„ -fc—-------- —"«*-;

...c -

-*c.

r

V*,

<■>

V,.

•**•!&* .

Obr. 30. Chlum. Ciborium. (0'25 m vys.)

hlavy s plochými birety jakožto přidržovadla víka (na svrchní straně biretu jedné z hlav letopočet 1562). Víko osmiboký prohnutý jehlan se sploštěným knoflíkem nahoře (nad ním nalézalo se prý z cínu lité sousoší představující sv. Jana Křtitele, an Ježíše křtí). Pod dolejším okrajem jehlanu kolmá osmiboká hranolovitá obruba s polovypuklými obrázky; nad ní věnec z gotických lilií. Pořad obrázků: Stvoření světa, Kain a Ábel, Jonáš, Sen Jakobův; tyto obrázky dvakráte se opakují. Jsou vesměs výborně komponovány a modelovány. Na plochém okruhu víka nápis: DO CHLVMV K SVATEMV WA-CZLAWV LÉTA PANA KRYSTA MDLXII IAN MRKWYCZKA DIELAL MIE • DANO ZA NY VIII KOP A XX GROSSŮV MALICH WAZII L LIBER MATIEG NEWLYDA Z RAZAN GAROLIM AVSTCZKY. (Ubr. 29.)

Svícen na paschál 66 cm vys., mosazný massivní, jednoduše profilovaný s třemi plochými prsténci kolem pně. Na prsténci prostředním znaky:

135

Mezi znaky dole letopočet 1552. A nad nimi na stonku písmena: ZWZA ECZS.

Ciborium ze stříbra tepané; ornament rostlinný na noze a kupě; značky:

Výška 26 cm, šířka číšky 13 cm. ploškách nohy nápisy:

IST AVF GEOPFERT WORDEN VON DEM WOHL EDLEN

Na třech oválových vypuklých

GEBOHRNEN FRIEDERICH HORA VON OTZEDLOW ITZ DERO

GEMALIN CATHARINAE GEBORNE STRAKIN DE N. 7. OCTOB 1688.

Velmi pěkná práce z r. 1688. (Obr. 30.)

Kalich stříbrný barokový 25 cm vys., kupa 9 cm šir. Kupa s markantní profilací a ozdobou rostlinnou (snopky klasů, hrozny vína, ratolesti květinové. (Obr. 31.)

Značka:

<29

Monstrance

paprsková, baroková, stříbrná, pozlacená. Nahoře korunka s křížkem; pod střední schránkou na Nejsvětější sv. Václav. Po stranách střední části snopky obilné, pod nimi hrozny. Výška 59'5 cm, šířka 29 cm.

A--

Barokový stojan na malé svíčičky pěkně ze železa kutý 1 m 56 cm vys. Prvá pol. XVIII. stol.

Obr. 31. Chlum. Kalich. (0'25 m vys.)

V lodi chrámové

Stříbrná lampa před postranním oltářem baroková, prolamovaná.

na

pravé stěně zavěšen jest obraz, jenž visíval na hla\ním oltář i, nyní oříznutím zmenšený a lakováním poškozený: Sv. Václav na koni mezi dvěma anděly, an pokořenému Radislavovi odpouští. Maloval jej Václav Keiner. Jest to pare obrazu visícího na oltáři sv. Václava v levé boční lodi chrámu sv. Jiljí v Praze.

Socha sv. Felixa přede zdí kostel obklopující. Světec kleče drží na pravém kolenu Ježíška. Pěkná baroková práce.

Zvon 1. 49 cm v prům., 39 cm vys.; kolem hořejšího okraje nápis gotickými minuskulemi: amto s m s íXCCC & xi ů lltagictei' barfolomens s ntě s ferit s ttt s tum s¹)

2. průměr 117 m, výška 93 crn\ u hořejšího okraje dvouřádkový

nápis:

TENTO ZWON GEST PRZELIWANI NÁKLADEM ZADVSSI CHLVM-SKEHO SWATEHO WACLAWA KĚ CTI A SLAWIE SS. APOSSTOLVW PETRA A PAWLA

LÉTA 1715 PANIE MNIE LIL ZACHARIASS DIETRICH MIES-STIAN NOWEHO MIESTA PRASKEHO.

Pod tím karyatydové ornamenty ko kolem.

Na plášti dva erby, pod nimiž nápis:

ZA PANOWANI WRCHNOSTI NALZOWSKI WISOCE VROZENÉHO PANA FRANTISSKA ANTONÍNA KONASE SWOBODNEHO PANA A PANIRA Z WIDRZI TEZ WI: VROZENE PANI PANI IOZEFI KONSTANTIE KO-NASOWI ROZENI FRANTSSMONTOWI S FRANKENFELDU.

Po stranách polovypukliny sv. Petra a Pavla.

3. průměr 92 cm, výška 96’5 cm (i s uchy). Na přední straně polo-vypuklina: kříž s Ukřižovaným, pod křížem Matka Boží, z obou stran po jednom andělu na barokovém podstavci stojícím a nástroje umučení Páně držícím. Po obou stranách dále po jedné postavě mučedníka ve zbroji starořímského vojína s palmovou ratolestí v ruce. Kolem hořejšího okraje barokní ornament, pod nímž do trojúhelníku komponované okrasy na plášti samém. V kartuši pod křížem nápis:

LAUDATE DOMINVM OMNEŠ GENTES LAVDÁTE EVM OMNEŠ POPULI.

Při dolejším okraji:

DIVINO AVXILIO FVDIT ME VITUS DIETRICH NEO- PRAGAE AO 1765. Po stranách barokové okrasy.

Na zadní straně uprostřed znak s podpisem FIDELITER ET CON-STANTER, po stranách nápisy:

VERMÁHLT MIT IOSEPHA VON TEMPIS DEN XIV JENNER MDCCL DEREN KINDER IOSEPHA GEB. DEN X APRÍL 1751

XAVEŘI GEB DEN XV JUNU 1756

IOHAN: WENZL D’ASTFELD FREYHER VON VIDRZY VÍCE LAND-KAMMERER IN DER ZEIT DES KRIEGS GEVESENER KAY: KON :

OBRISTER KRIGS: COMISSARI DA"N ADMINISTRÁTOR VON GLATZ UND SCHLESIEN.

IOHAN DURSCHBEK PFARER VENZL VOPASEK CAPLAN IGNATÍ FORST VERWALTER.

k.

mm

m:

Chlumec Vysoký,

Vlasák, Sedlčansko 56—67.

Obr. 32. Chlumec Vysoký. Hradební věž.

Obr. 33. Chlumec Vysoký. Situační plán.

HRAD má málo architektonicky pozoruhodných památek. V jihozápadním rohu čtyřhranná věž s dřevěnými krakorci pod šindelovou střechou (obr. 33.). Ve vysoké zdi k věži této přiléhající do špice sklenutá brána s hranami šikmo sříznutými. V dolejší části vysokého hlavního stavení několik úzkých gotických okének (nepochybně střílen). Nádvorní průčelí oživeno bývalo druhdy dvojí loggií nad sebou (nyní zazděnou) a ozdobeno sgraffi-tovou rustikou, jejíž nepatrné stopy dosud jsou patrny. Z nádvoří vede gotický vchod jednoduše profilovaný (v šikmo sříznuté ploše polokruhový žlábek) k úzké prostoře podél zdí ke zmíněné nárožní čtyřhranné věži se táhnoucí. V severovýchodním přístavku čtyřhranná věž s cibulovou šindelovou bání; v ní zvon nepřístupný. Ve druhém poschodí pro-stičká místnost’ upravená v kapli, v níž není nic pozoruhodného. Vnitřní prostory hradní nadmíru střízlivě zařízené, ničím nepoutají. V jihovýchodní zřícené části hradu zříti lze zbytky kleneb a kamenných ostění oken a dveří.

Chotětice.

Vlasák, Okres Votický 62 sq.

I\ RZ, již ve XIV. stol. připomínaná, zanikla v XVII. stol. beze stopy. Stávala nepochybně tam, kde nyní panský ovčín vystaven.

Jan kov,

Vlasák, Okr. Vot. 75. sq.

KOSI EL SV. JANA KŘTITELE, již roku 1350 připomínaný, jednoduchá, orientovaná stavba ze XIII. stol. Četné opravy na sklonku

XVII. stol., kdy též sakristie při severovýchodním rohu lodi a oratoř přistavěny. Svrchní patra věže z r. 1819.

Presbytář jest půlkruhovou absidou (poloměr 265 ni) v celé šířce budovy zakončen. Sklenut jest cihlovou výsečovou klenbou do žeber ka-

JL

As

EL

Obr. 34. Jankov. Půdorys kostela.

Obr. 35. Jankov. Žebra klenby.

menných. Klenba, ve dvou kruhových hladkých svornících se sbíhající, tvoří zprvu obdélníkové (7'30 m sir., 340 m dlouhé) pole, v polokruhu pak polovici šestiúhelníku. Žebra, 3'50 m od země se počínající, na komolých jehlancích osazená, 0'14 ni silná, 0'20 m z klenby vysedající, jsou na hranách rovně sříznuta. Tam, kde obě klenbová pole k sobě přiléhají, vycházejí žebra ze společné jehlancové konsoly. (Obr. 35.) Vyšpaletovaná okna jsou polokruhově sklenuta, v pozdější době porozšířena (šířka 095 m, výška 2‘68 m nad podlahou 315 ni).

Vítězný oblouk 065 m silný překlenut jest polokruhem vypínajícím se do výše 6'10 m nad zemí.

Loď obdélníková ze tří čtvercových travé (5‘60 m²) složená, 7'45 m vysoká, rákosovaným plochým stropem krytá. Čtyři okna v jižní zdi jsou téže úpravy jako v presbytáři.

Vchod do sakristie obložen jest prostým románským ostáním z červeného pískovce 2 00 m vys., 0'90 m šir., na vnější hraně ploše sříznutým.

m

taf

71

*:

m

wt

VĚŽ v průčelí kostela, hranolová, původně toliko o jednom poschodí; přízemní kobkou (l⁻80 m²) vchází se do kostela. Vchod i klenba při konci XVII. stol. nově upraveny: vchod je půlkruhově v celé téměř šíři prostory prolomen; zvenčí obstupují jej oblé sloupce, jež nesou nízký trojúhelníkový římsový štít. Vše z malty hrubě provedeno. V prvém patře zazděný vchod na emporu (rovněž barokově upravenou), 1'50 m vys., 1'10 m šir. půlkruhovým neprofilovaným ostěním obložený. Obě svrchní patra věže jsou ze zdivá hra-zděného, spodní čtyřhranné, svrchní osmiúhelníkové.

z lámaného

Zdivo

vápence — jest v presbytáři 1'40 m, v lodi 1’20 m, ve věži 100 až 1'10 m silné.

Obr. 36. Jankov. Socha Madony z r. 1655.

Vnitřek kostela vyzdoben četnou pozoruhodnou prací řezbářskou. Po stěnách lodi rozestaveny jsou na pěkných konsolách, jež mají podobu korintské 'hlavice ~s andílčí tváří mezi volutami, velmi dovedně ze dřeva řezané sochy z 2. pol. XVII. stol. v životní velikosti: Sv. Václava, sv. Ludmily, sv. Barbory, sv. Terezie a sv. Františka Xav.; postoj klidný, podání výrazné, drapování rouch bohaté, provedení bezvadné.

Pod sochou znak

S prostřed stropu v lodi visí na železné tyči socha Madony s neoděným dítkem, L40 in vys. plameny ozářená. (Socha jest dvojnásobná; obě jsou stejného provedení — zády k sobě připojené). Stojí na půlměsíci v obláčku; dva andílci nesou nad hlavou její korunu.

(rovněž oboustranný) falmberský (lekno) s nápisovou blankou, jež hlásá,

že udělati dal tento obraz »ke cti a slávě Boží též P. Marie . . . Jan starší z Talmberka, ten čas na Jankově léta 1655«. Sochu i znak obklopuje veliký růženec oválový (2'60 m délky) ze dřeva, proložený místo desátkův okřídlenými hlavičkami. I zde řezba vyniká — nehledě k bizarrnosti uspořádání — jak úpravou tak i provedením. Jest to dílo v Cechách svého způsobu snad jediné. (Obr. 36.)

Oltáře 1. Náhlavním oltáři vykrajovaná rokoková deska, dosti střízlivě zlacenými ozdobami posetá, nese uprostřed zasklený výklenek, v němž stojí staré, z 1. polov. XVI. stol. pocházející sousoší sv. Anny s Ježíškem (0 82 m vys.) a P. Marie (075 m vys.).

Klidná posa, genrovité podání Ježíška po jablku sahajícího, krojově zajímavá roucha širokých, bohatě rozložených záhybův, sluší tomuto dílu velmi pěkně. Nad tímto sousoším umístěna pěkná rokoková socha sv. Jana Křtitele a po stranách oltáře podobné dvě (1 '45 m vys.) sochy sv. Filipa a Jakuba ;

2. při vchodu do sakristie: barokové, plošně řezané rozviliny (2-50

medailonky s obrázky sv. Pomocníkův. Místo doleních čtyř obrázků vsunuta rokoková zasklená skřínka s voskovou podobou sv. Jana Nep.

(obr. 38.) ;

šir.) obemykají oválové

w.

mm

L.-

wřm

Ty

iUSr

Obr. 37. Jankov. »Snímání s kříže«, řezba ve dřevě. (0⁻52 m vys.)

3. naproti předešlému: na stole oltářním »Pieta«, nad níž slušný krucifix v živ. velikosti; po stranách pak sochy sv. Augustina a jiného světce biskupa, prostřední ceny.

Řezba: »Snímání s kříže« 035 m šir., 0'52 m vys. ze zimostrázu na lipové destičce, značné umělecké ceny, měkce podaná z 1. pol. XVIII. stol. (Obr. 37.)

Na chrámových dveřích zachovala se románská bronzová ozdoba střední: primitivně modelovaná lví hlava s kruhem v tlamě (nyní v zemském museu). Srvn. J. Koulav Pam. archeol. a místop. díl XV. (1892) str. 250. (Obr. 39.)

Křtitelna cínová, zvonové formy (035 m průměr) na třech brádáčo-vých nohách (z polovice ulomených). Na kotlíku jemně vryté dva znaky

Jiřího z Talmberka (1586 až 1618) a manželky jeho Elišky Lobkovické v renesančních věncích, nad nimi písmena: G • Z • S • T — E- Ť • Z • L.

•/ Ir'    -

"Wtfkf

!í

mi - ; iZM-j-t* '

ESP

er?

i-*'

EMÍl

pW/Ai

Mešní roucha ze XVII. stol, nyní v musejních sbírkách křesťanské Akademie v Praze :

UM

rj

li

Kl

J5ÍK

^r> >;

R^/

tmm

ggF|piP

$&%■ j\

■v

w^Sr

--Lu W

wí

1. renaisančně stiliso-vané nesouvislé květy a větévky, vystříhané z různobarevných hedvábných látek, našity jsou roztroušeně po celé ploše ornátu z červeně zabarveného plátna zhotoveného, a jsou zlatými šňůrkami obroubeny. Uprostřed nich obraz Madony v celé postavě na půlměsíci stojící, s rukama sepjatýma, toutéž applikační technikou vytvořený.

Obr. 38. Jankov. Postranní oltář

2. z jemného nebarveného plátna; celá jeho plocha pokryta jest symetricky rozloženými kyticemi pestře hedvábím vyšitými. Vkusná práce lidového rázu.

3.    podobné úpravy, s červeným pásem hedvábným uprostřed, na němž kytice vyšity jsou (toliko v obrysech) zlaceným dracounem.

4.    plátěné, ozdobené černým hedvábím vyšitými kyticemi lidového stilu a monogramy: IHS MRA renesančními věnečky obklopenými.

Vnitřek svatostánku vyložen jest hedvábnou modrou šatkou, na níž vyšit jest zlatými cetkami věnec z růžic a nápis hlásající, že ozdobu tuto pořídil Jan nejstarší z Talmberka r. 1658.

Zvony. 1. 090 m průměr, 085 ?// výška, rokokově vyzdobený s reliefem sv.

Obr. 39. Jankov. Ozdoba dveří.

Kateřiny (025 m vys.) a P. Marie (0 28?;/ vys.). Pod nimi (dvojdílný) nápis:

V1RGINIS ABS MACVLA CELEBRES EGO CONCINO LAUDES ID CUPIENS MECUM MUNDUS ET ASTRA CANANT.

EN CATHARINA VOCOR NAM ET ME IENUIT CATHARINA MEI AT CURATOR BÉTRUS AB HERTL FUIT.

Při obrubě rokokově stilisovaná listová ozdoba a nápis: JOHANN GEORG KÚHNER GOSS MÍCH IN PRAG 1760.

cín

■l

f)

ďM

li

ii

A*

fm

(ob

'nim

-----

y/A

'///A

DG

y.

nimi ■■

ttítt

mi

í:

!l

i!

li

li

li

I'

i.

:|l

=?

rji!i

i.j

°T

msBUf

lili

"mi....... f ř ■? f iJ— I⁶ |?    ~ ř

£3\l

Obr. 40. Janovice. Kostel: profily portálův, okno ve věži, sanktuář.

2. průměr 070 výška 0'67 m; při koruně střízlivá ozdoba z listův; na plášti nízký relief sv. Anny s P. Marií a Ježíškem, pod nímž v rokokovém orámování: P. JOSEPH METELKA SACERDOS ECCLESIAS | TICVS PARO-

chialivm Administrátor | ioannes sebastianides ^rconomi^r

DIRECTOR. | FVDIT IOANNES DIETRICH NEU PRAG^R ANNO 1753.

Na protějšku znak (pták, ruka s mečem, a dvě hvězdy) a stejně upravený nápis: SYB PATRONATV ILLVSTRISSIMI DOMINI DOMI | NI PHILIPPI LIBERI BARONIS DE STERNTHAL DOMI J NI IN IANKOV RATMNIERSITZ ET BESDRSRCHO: WICZ.

Při obrubě opakuje se maska v listových kartuších.

3. 055 ni průměr, 050 m výška; na plášti relief sv. Floriana, týž znak jako na předešlém, a letopočet: Aó: 1753.

Na farních dveřích barokovým tepáním (listový ornament) ozdobený zámek a klepadlo, slušná práce z počátku XVIII. stol.

TVRZ značné rozsáhlosti v XVI. stol. pod hrází velikého rybníka »Hradu« zbudovaná, nyní z části ve škrobárnu a lihovar přestavěná, z části domky zastavěná. Prostory zachované jsou klenuty na přič valenou klenbou opřenou o půlkruhové pásy. Síla zdí 1‘00—1’80 m.

Janovice Vrchotovy.

Sommer O. C. XVI. 136. — Vlasák: Okr. Vot. 35. 59.

Při č. p. 10. nalezeny praehistorické úlomky tuhovaných nádob hrubých, tlustých stěn.

KOSTEL SV. MARTINA

?!

Ims

Hii

ipBL

'„i ..

l»é'í.*é^3Vl|í7ř

íiH;

:V.

fám

'VI

mm

; farní (již r. 1352 připomínaný, od r. 1624 filiální, r. 1787 fara obnovena), stavba orientovaná. Věž jest románská, (svrchní patro novodobý, je-hlancem krytý přístavek), a nepojí chybně i část jižní zdi v lodi Pro-R storná loď i presbytář gotický ze 1 XIV. stol. Sínec před portálem ze | XVII. stol.; sakristie a panská oratoř } jsou přístavby z min. stol. Celá stavba častými opravami původního rázu

pozbavena.

VĚŽ čtvercová (2’20 m² vnitřního prostoru), z osy nynějšího kostela značně kjihu vychýlená, z vrstveného zdivá (v přízemí 1‘20 ni, ve ^fj svrchním patře 0'65 m silného). Byla původně na všech stranách prolomena Ai dvěma řadama podvojných okének,

-    r* • sloupkem dělených 1'60///šir., 1 78 m

”***’’ vys., tesanou žulou po stranách obložených, zaklenutých podvojným polo⁻kruhem, opukou obloženým. Jsou nyní vylámána až na obě východní, z nichž hořejší zcela, dolejší z polovice zazděno. Sloupek pečlivě pracovaný má patku (nyní zcela otlučena) opukovou 0075 m vys.; dřík z červeného pískovce jest oblý,, do výše

h

US

■Wl

r-

Obr. 41. Janovice. Náhrobník Mikuláše z Řičan (l’85w« vys.).

•se nezúžující (0T9 m v prům. 0‘80 m vys.) s hlavicí kostkovou (0‘21 m‘á), primitivně vyďubkovaným půlkruhem zdobenou, s oblým 0'025 m šir. pod-brádkovým prstenem (obr. 40.).

Loď: pravidelný obdélník 10 ‘66 m šir, 15 m dlouhý, ve výši 7‘70 m rovným trámovým stropem přikrytý (dříve byl strop vysoko vzedmutý, prkenný, zrcadlovou klenbu nápodobující). Po každé straně tři půlkruhem zaklenutá okna, r. 1845 nově upravená.

Empora novější na dvou pilířích 0'72 m², třemi oblouky nesená.

V c h o d od severu, obdélníkový 1‘33 m šir., 2‘40/tz vys., obložený ostěním kamenným,

OT4 m silným, při vnější straně rýhovaným; v hořejších koutech pěkné výplně, jichž profil vytvořen dvojím obloukem a dvojím žlábečkem. Nad vchodem hladký segmentový tympanon 070 m vys. Spaleta, v hrot zaklenutá, rozestupuje se na venek ve 262 m šířky, a je oživena hojnými oblouny i žlábky (obr. 40.).

Vítězný oblouk 1'03 m silný, 5’30 m šir., 770 m vys., hrotitě zaklenutý, spočívá na trnoži, 0 52 m vys., 0'16 m vystupujícím.

»r ,

i"' )

[i

/$/

wí r r r !’ r rr rrrrrrřfr³"

Obr. 42. Janovice. Půdorys zámku.

Presbytář končí se pěti stranami (2‘70 ni dl.) pravidelného osmiúhelníka, v rozích zevně opěrnými pilíři o jednom ústupku opatřenými. Klenba kamenná, jejíž žebra ve dvou okrouhlých hladkých svornících se sbíhají. Žebra jsou hranolová, 0’18 cm silná, 0'22 m z klenby vysedající, na hranách mírně žlábkovaná, při koncích místo konsol jehlancově sříznutá. Okna jsou podobně upravena jako okna v lodi.

Uprostřed severní stěny presbytáře vchod do sakristie (082 m šir., ‘2‘00 m vys.) v hrot sklenutý, s žulovým ostěním 025 m², jež na straně profilováno jest dvěma oblouny, žlábkem dělenými (obr. 40.).

Ve stěně severovýchodní kamenné sanktuarium: obdélníková schránka (0⁻50 m šir., 0'65 m vys.), kamenným rámcem opatřená, vybíhá nahoře v trojúhelníkový štítek, (0'70 m vys.), jehož boky posázeny jsou po pěti hrubě v žule vytesanými plochými got. listy; na vrcholu nalézá se hrubě nastíněná fiála (0*55 m vys., 0'30 m šir.). Trojúhelníkový tympanon ozdoben jest trojlistem kruhovým. Dvířka schrány tvoří kosmo křížené pruty s nanýtovanými 5tilistými růžičkami (obr. 40.).

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Sedlčanský.

Na hlavním oltáři povšimnutí zasluhuje vkusně řezaný rám z bohatých rozvilin akanthových komponovaný (poč. XVIII. stol.).

V lodi velmi slušný oltářík barokový: nad vydutou tumbou ladný tabernákl, za ním kříž, po stranách sochy P. Marie a sv. Jana v živ. velikosti.

Výraz tváře realisticky H podán, drapování rouch H bravurní. Úhledná práce I z prostředka XVIII. stol.

mm

Sk*

Obraz na plátně U malovaný » Klanění se I sv. Tří Králů,« kopie asi

■    v XVII. stol. podle staré

■    předlohy rázu Důrerova B zhotovená.

SH

Křtitelnice cínová,, i 0‘72 m vys., na třech I kozích nožkách spočívající a na kotlíku dvěma 1 lvími hlavami s kruhy 1 v tlamách ozdobená;

slabá práce z první pok I XVII. stol.

Zvony: ji. 078 m i v prům.; při koruně opis i (zkomolený) :

z z Mnno © bo-

Ú:,

Obr. 43. Janovice (zámek). Tabulový obraz. (0'75 m vys.)

mini © miícpmn © rrrr © c © nit © gicrgic# © funaií © campartam © ijíam © in rtmttirtc © san-ríi; h © pnírn © cb © panic.

Na plášti reliefy sv. Petra a Pavla (0T4 m vys.), při nich nápisy „V panic nra pco nnbis“ pcíre nra pr nnbiž.“

2. 0'68 m v prům.; nahoře trojnásobnou čarou ohraničený vlys listů kolem rovného stonku se vinoucích. Na plášti: otisk medailie Jáchymovské (na rubu poprsí Ferdinanda I., na líci výjev u studnice Jakubovy); mimo to dva drobné reliefy znázorňující obrácení sv. Pavla a svatbu v Káni Galilejské. Při okraji věnec drobných lístkův, přerušený medailonem (antická hlava ve věnečku). Nejdoleji vyryt nápis :

Briccius Pragensis Auxilio Diwino fecit Me.

Náhrobníky vesměs z červeného mramoru, slušně umělecky vypravené, do stěn presbytáře vsazené:

f. ■

r.:%'

m Sl’ %

li

co

v<

SlMNNMM

Obr. 44. Janovice (zámek). Tabulové obrazy (0*60 m vys.).

1. 090 m vys., 1*85 m šir. V horní polovici renesančně orámovaná tabule s nápisem:

„Xeífja Pan~e 1611: to pa | leh ita bett Jtoafe Mařit; tor | írjt fjnbim; na noc; umřela Bro | ;eita pant pant UDorjpIa Bitcan | fha ; Malototr; p opií ala tobmoa j po urojencnt panu panu Mtkitlaj)nl | ; Bftčan a na Belíaljoioě, a íttfo po | firjbena ift ni nabiLU gtjie BIaí;op.atoene5, | ; mrínnuí;

Wi

riSl

rfž

v.y

*4-

áZ

^Sr)

\i

°í

Obr. 45. Janovice (zámek). Kuté rameno závěsné. (1‘55 m dl.)

lOjhrjtlTenD: Dole pěkně pracovaný Malovecký znak v okrouhlém čtyřlistu bohatě po heraldicku zdobený.

2. 1-03

m šir., l⁻85 m vys. Nápis v plochém rámci vytesaný zní: Ceííja 1591. ro auferrj po ;§ioafent flfranítfllw | ntc;t 10. a 11. í;obtttau ita Ment Drlogt. BJnuI gelí to panu Brojeni; pan pan | TBiítníálT; Bftcjatt

a na

Bejfafjmme | QMjofío (Eielo fufo ^odjoraaito a bo jentie obkub): prppo

]^OÍjrfbeita gejf: (nápis pokračuje na tabuli v horní polovici náhrobníku): Brftekaroagicje Bia kotláme | nefju ob Mrfrotjck M)|krff|jemi buflg | pak gel) 1 Pait Buk racj miíojfiro | fu;fj. $ro    parníku ^tp™roE gcljo Hrcjený

P au pan Han a | na Jajabqe a pan J^an Wýlh~ \ Bern a na Be^akcm ie Brafrfi | rolajfni } Kprfan íHenío kamen | balí; gfau na íomío mtfiie JMopfi |

Beff;a 1603. m Jfrřebu ben

OBirji. Pod tím krásně pracovaný znak Řičanský (obr. 41.).

3. 1‘92 m vys., 1'03 m šir.: reliéfová postava ženská na prsou růži držící; pod hlavou poduška, u nohou znak. Nápis na okraji kamene :

%í

„Eefka 1599. m aufercg ben pamaíkp &L Milí | ra Hana j íf tt-ftjnrje a rnijíra (ieronpma umr-feía urobena JFteiti |B>ani Hnita Hfiqtan ! fka \ Btjptbert;ka a 1 ^fmikoma na KrjelTtcjiik I Manželka uroje~° p^ p± BýkutuH 3 Bfiqa' na BrjleJíiržck a íwín ob-pocpraa m panu.

Obr. 46. Janovice (zámek). Soška sv. Markéty (0-70 vys.).

4. 1‘93 m vys., 1’02 ni šir.: vypouklý obraz rytíře v brnění s přílbicí v jedné, s mečem v druhé ruce. V pravém dolejším rohu štítek se znakem Řičanským, v ostatních rozích štítky prázdné. Nápis Befa 1597 ro fbbofu prjcb pa-ntafk' | naeojentj ^ana Brijfa \\-moí froug bokonal mieku jrneřjo 72 | lifte Jlarfi Hronem; p. p. Jh;kmunb [

? Bficfan na lírjelltcnjrí) a fufo potfjoroan gejf ocfekaroage \ mrfroiík rolí.

5. 240 m vys., 1’06 m šir.: mladistvá ženská postava s rukama skříže-nýma. U pravé nohy znak. Nápis:

"Letím panic Cihjnjko pefijfeJL roo | Juntbefafel brttkeil (Len pafek po Clintonu a (Ouboroi umřela gt uroje | na pal pal Hnita BprjaTka 1 .... | koroic a na HrjeJjletgrfj a tnfo g~f pod;oro~4 p. B. rač bu||t gegi mi: by:

6.    na hřbitově o zeď síňce opřený empirový z pískovce tesaný jehlanec 1 50 m vys. na podélném hranolovém podstavci 0*85 m vys. s empirovými ozdobami. (Františka Arnošta hrab. Vrtby f 1791)

se postava muže v kroji

7.    vedle předešlého náhrobník Barbory Schrenkové roz. Vrtbové (f 1 /90). O empirově upravený jehlan opírá

tehdejší doby, držící desku s německým rozvláčným nápisem; k němu tulí se dvě děcka. Sochy z pískovce tesané, podány naturalisticky věrně a velice měkce. Velmi dobrá práce. Podpis autorův poškozen, nečitelný.

ZÁMEK. Nepravidelný trojhran dvoupatrových budov obestupuje skrovné nádvoří, do něhož se dvěma podjezdy vchází. Přes široký příkop, dosud téměř zcela zachovaný, vedou klenuté mosty (na jižní straně most o dvou obloucích z r. 1704). Přízemí i sklepy, z mohutného zdivá zbudované, opatřeny jsou valenou klenbou s výseky; ostění dveří kamenná obdélníková s výplněmi v hořejších rozích.

Půdorys na obr. 42.

'lig

Nynější budova zřízena na konci XVI. stol., při čemž patrně zachována stará disposice, a snad i staršího zdivá z části upotřebeno. Okolo roku 1760 obdržel zámek rokokovou, v prvé pol. tohoto století pak zevně gotickou úpravu. Na prostorném schodišti hojné kartušové ozdoby a drobné sošky : personifikace venkovských prací (vinařství, rolnictví, zahradnictví lovu). Na stropech schodiště dekorativní malby F r a n t.

- ......................--------

■

-TpJ.Vrr*

Obr. 47. Janovice (zámek). Soška »Vzkříšení« (0’70»z vys.)_

Dallingera z r. 1762 (v 1. poschodí skupina dívek u pramene, ve 2. honba); rovněž i stěny schodiště touže rukou rokokovými motivy omalovány.

Gobelín (poškozený) s obrazem Alexandra v klassické zbroji se lvem zápasícího a nápisem:

ALEXANDER PER ANIMI SVI MAGNITVDINEM S VPER AT LEON EM. (XVII. stol.)

Kamna rokoková v jídelně bíle polévaná hravých forem: nahoře dva putti a rokoková kartuše.

Ve sbírce polévaných kachlů ze XVII. i XVIII. stol. zmínky zasluhuje žlutě polévaná náplň rokokových kamen s reliefem sv. Josefa při práci; výrobek ten označen jménem: A. Kilián 1763.

Z hojného nábytku barokního a empirového uvádíme skříň řezbami bohatě ozdobenou z r. 1717. a hodiny na černém leštěném stojanu, empirovými z kovu tepanými okrasami ozdobeném. Zhotovil Josef Gra f v Praze.

V obrazárně zámecké hojně obrazů XVII. a XVIII. stol. (hlavně portrétů) nestejné ceny. Z doby starší zastoupena toliko prvá polovice XVI. stol. deskovými obrazy ze skládacího oltáře pocházejícími. Na prostředním obraze (0'75 m vys., 0'52 m sir.): P. Maria, sv. Jan a

SW '- -

Ifil

m

Wř

sv. Jeroným, jenž poklekajícího donátora předvádí, stojí před křížem kosmo v rohu postaveným, vzhůru k Ukřižovanému pohlížejíce. Na čtyřech bočních křídlech (0'37 m šir., 0'60 ni vys.) po obou stranách ojedinělé postavy světců a světic, po většině na pozadí z části zlaceném, z části jako koberec upraveném (obr. 43. a 44.).

mim,

V nádvoří vkusně kuté rameno závěsné (1’55 m dlouhé): ladně zprohýbané pruty jsou roztepány v listy a ma-skarony. Při konci bohatá kytice listů a květů liliových. Velmi dobrá práce z poč. XVII. stol. (obr. 45.).

KAPLE SV. JANA

"Pita

Obr. 48. Janovice (zámek). Kalich (G’245 m vys.).

NEP. k zámku přistavěná v pol. XVIII. stol., obdélník dvěma segmentovými okny osvětlený. Na rovném stropě malba

»Apotheosa sv. Jana,«

»Vzkříšení« (0 70 m vys.) (obr. 46. a 47.).

v rozích evangelisté v rokokových kartuších, prostřední ceny. Náhlavním oltáři, slušně ze dřeva řezaném, nalézají se po stranách svatostánku na velikých volutách sedící sochy sv. Ludmily a bl. PIroznaty v živ. velikosti. Na drobném oltáříku vedlejším výborně řezaný listový rámec z konce XVII. stol. (vavřínový pletenec bohatým akanthovým listovím obložený; nad ním drobný křížek se dvěma letícími andílky) 2‘20 m široký, P60 m \ ysoký. \ oratoři při kapli několik sošek barokových, z nichž nejlepší »sv. Markéta« a

Kalich ze zlaceného stříbra, 0'245 m vys., tepaným bohatým ornamentem listovým ozdobený (na oválových medailoncích vytepány: hlava Kristova, odznaky umučení a monogramy mariánské). Dovedná práce z poč. XVIII. stol. (obr. 48.)

Nad vchodem do nádvoří před zámkem dvojitý znak Vratislavský a Netvořský dovedně v pískovci tesaný s letopisem 1618. a nápisem nad znaky: WLADISLAW WRATISLAW Z MITROWITZ A NA NELZIÉGOWICZYCH.

ANNA WRATISLAWOWA ROZENA NETWORZSKA Z BRZIZY.

V průčelí dvorského stavení (v levo před vchodem do nádvoří) velký dvoj znak ze XVII. stol. pod společnou hraběcí korunou, z mramoru zarůžo-vělého uměle tesaný a pod ním na blánkách nápisy: pod znakem Vrtbovským (troje parohy) FERDINANDVS FRANCISCVŠ LEOPOLDVS COMES DE WRTBY (f 1750), pod znakem Radkovským (dvě sekery křížem přeložené) CATHARINA CONSTANTIA COMITISSA DE WRTBY NATA RADCOWCZO-WIANA DE MIROWICZ (f 1684.)

PARA r. 1787. z kostelíka sv. Máří Magd. upravená; bezvýznamná stavba z prvé pol. XVIII. stol.

Na zahrádce jižně před školou nalezeny v ssutinách starého zdivá gotické kachle nepolévané, slídou rozmělněnou posypávané, s vtlačenými reliéfovými podobami zvířat.

Jesenice.

Schaller. o. c. VIII., 212. — Sommer, XVI., 175. —Vlasák, Sedlčansko 99—100; — J. Nechvíle v »Methodu« XIV, 53.

FARNÍ CHRÁM NAROZENÍ PANNY MARIE. Stavba původně gotická, z níž až do r. 1799 zachoval se presbytář goticky sklenutý, jak na současném plánu lze viděti. R. 1617 přistavěna věž, zvýšeny zdi lodi, stěny malbami a nápisy na omítce ozdobeny. Starobylá tato stavba zbořena (kromě věže, jež dosud stojí) r. 1799, načež provedena nynější střízlivá budova. Presbytář překlenutý širokým valeným pásem vybíhá vzadu v segmentovitou mělkou konchu, v předu pak prodloužen jest čtvercovým polem ploskou klenbou krytým a v levo dvěma segmentovitě sklenutými okny osvětleným. Prostý, v nízký segment stlačený pás klenbový tvoří vítězný oblouk (6'40 m šir.). Loď (10‘05 m šir.), rovným stropem krytá a dvěma okny z každé strany osvětlená, postrádá vší architektonické výzdoby. Nábytek chrámový vesměs moderní; toliko na kazatelně některé řezby pocházejí z doby barokní. Také i Raabův pěkný obraz, druhdy hlavní oltář zdobivší, nahražen diletantskou kopií.

Uvnitř kostela v jižní zdi obdélníkový náhrobník z červeného mramoru, 2'34 m vys., 1'03 m šir. Postava rytíře téměř v životní velikosti v plném odění, jehož krunýř ozdoben pěkným stilisovaným ornamentem

rostlinným. Po obou stranách hlavy po erbu. Nahoře nad hlavou na obdélníkové ploše nápis:

LETHA PANlE SPASENI NASSEHO 1580 W SOBOTV, DEN S. BAR-THOLOMIEGI, VROZENY A STATECZNI RYTIRZ, PAN IAN NEISTARSSr CZERNIN Z CHUDIENIC NA NEDRAHOWICZICH A DSSTNY, TOHO CZASV HAYTMAN KRAGE WLTAWSKIHO RROSTRZEDKEM SMRTI TETO' CZIASNE S TOHOTO BYDNEHO SWIETA A PLACZTIWEHO AVDOLY SKRZE NESTIHLE MILOSRDENSTWI BOZY K SLAWIE WIECZNE GEST WIKROCZIL.

Rytíř klade pravou ruku na přílbici, vedle na hranolovém podstavci ležícL Na hořejší šikmé římse podstavce čte se: LÉTA 1607; na podstavci samém nápis :

VROZENY A STŘI P. DIWISS ČE-Z CHV. A NA NE . G M. C. RADA A SAVCE ZEM. DAL. G. TENTO KAMEN. NA PAMATK. RODIČV SWICH VDE-LAT A DO CHRAMV TOHOTO . KDE . GEGICH TIELA ODPOCZIWA GI. PČtlWEST

Dole na obdélníkové ploše pak nápis (pokračování hořejšího) :

GAK TIELO GEHO, TAK TAKI PANU MARIGANI CIERNINOWZE. ROZENZ RZICIAN PANIJ MANZIELKY GEHO DO DNE SAVDNEHO K SPASITEDLNEMU Z MRTWICH WSTANI W NADIEGI BOZI TV OD-POCZIWAGICZ OZIEAKAWAGIJ.

Ve zdi síňce kostelního zazděn vně náhrobní kámen z opuky tesaný 224 m vys., 097 nt šir. Trojhranný štít hořejší vyplněn znakem, od něhož na obě strany vyvíjí se listoví. V hlavní obdélníkové ploše rytíř před křížem klečící. Pod náhrobním tímto kamenem jiný obdélný, 059 vys. a 1‘23 in šir., necelý (na pravé straně chybí kus se znakem). V levo znak s leknem. Uprostřed nápis:

me

Jan m 3:1 kap. 05a lem rofhrpflent t; jtitmí, kbof merfi mne In; pak rnnrjeí mfk.....pojlebuj ben ga . . .

Kalich č. 1. barokový, stříbrný, pozlacený (25 cm vys.); noha i kupa velice vypuklými profily barokními rozvrženy ve tři pole, v nichž po dvou andílčích hlavinkách; nodus litý ciselo-vaný. Polovice XVIII. stol. Značky:

vys.) barokní, zlacený s postříbřenými ozdobami; na nodu ve třech listových věncích polovypuklá poprsí I anm Maiie, sv. Jana Nep. a sv. Jeronýma; mezi věnečky guirlandy květové-

cm

Kalich č. 2. (25

Košíček kupy prolamovaný: okřídlené andílčí hlavinky, s jichž křídel splývají na stuhách guirlandy květinové. Značka:

Kalich č. 3. (30 cm vys.) stříbrný, pozlacený s rostlinným dekorem (víno a klasy) na noze i kupě; nodus mušlový. Na noze a na kupě po 3 na emailu malovaných obrázcích.. Z r.1803.

Monstrance barokní 56 cm vys., paprsková; střed barokně zprohybaný rámec, po jehož stranách andělé, nahoře Bůh Otec; na noze klasy a hrozny. Dobrá práce z r. 1749 (dle inventáře).

Zvon 061 m vys., 087 m šir. Kolem hořejšího kraje pás skládající' se z karyatyd mužských z obou stran ve vinutiny přecházejících. Na plášti krucifix s korpusem o sobě litým a připájeným; na zadní straně obdélníková rámcová kartuše s nápisem:

YOX • MEA • VOX • VÍTE • VOS • VOCO AD • SACRA • VENITE THOMAS • IAROSSH • BRVNENSIS AVXILIO • DIVINO • ME • FUDIT M • D • L.

Při dolejším okraji úzký pásek s ladně vinoucím se ornamentem rostlinným, do něhož vkomponovány výjevy honební: jelen štvaný dvěma psy, naproti němu zajíc štvaný psem, za nimž lovec s rapírem v ruce.

Sanktusník 0T5 m vys., 0T7 m šir.; při hořejším okraji pruh 5 cm široký se čtyřmi různými výjevy spolu splývajícími, z nichž některé se opakují: 1. stvoření Evy, 2. Bůh dává prarodičům zákaz, aby nejedli se stromu zapovězeného, 3. Adam a Eva jedí se stromu, 4. vyhnání jich z ráje. Krásně modelované reliefy z pol. XVI. stol.

Jetřichovice.

Schaller o. c. VIII, 204. — Sommer XVI, 161. — Vlasák, Okr. Sedlecký.

57 sq.— Ottovy Čechy VIII, 66—67.

ZÁMEK, původně zcela prostá jednopatrová budova chudé barokní výstavnosti, umělecky úplně bezvýznamná, byla v prostředku tohoto století po anglicku zgotisována.

Z bohaté kdysi umělecké sbírky po smrti posledního majitele Jana Kaňky (f 1865.) dostalo se odkazem 19 obrazů sbírce Rudolfínské v Praze (mezi nimi zastoupeni jsou mistři: Petr Bout, Dierick Bouts, Brueghel, Cranach, Furini, Holbein a j.). Ale i nyní ještě dosti obsáhlá obrazárna chová mnohé cenné malby na plátně, plechu, i porculánu. Zvláštní zmínky zasluhují velké obrazy: »sv. Jan Křtitel«, »Dobytí Troje«, »Zkáza Sodomy«, »Rodina Páně«, jakož i dvě krásné krajinomalby, patrně hollandského původu.

Z hojného nábytku uvádíme zrcadlo v barokně řezaném rámci prokládaném zrcadlovými destičkami, do nichž jsou vbroušeny různé ornamenty; zrcadlo empirové, jehož lištnový rám ozdoben jest drobnými, na dřevě malovanými obrázky.

V rozsáhlém parku, nyní po anglicku upraveném, stojí po různu pěkné pískovcové sochy z konce min. století, rázu Platzerova: »Herkules * v životní velikosti výborně modelovaný, personifikace »Zimy« — stařec s krápníkovými vlasy a svazkem polének — jakož i četné hravé putti.

BOLESTNÉ P. MARIE,

Opodál (východně od zámku) stávala od počátku XVIII. stol. KAPLE r. 1854 zbořená, na jejímž místě vystavěna kaple nová. Z původního kostelíka zachoval se toliko oltářní obraz na dřevěné desce půlkruhové, 2 m vys., 1/75 m sir., malovaný: P. Maria bolestná vznáší se sedíc na oblacích, kolem ní postavy čtrnácti sv. Pomocníkův. Slušná, značně zapustlá práce nesignovaná, z konce XVII. stol.

Kamýk nad Vltavou.

Scha 1 ler VIII., 215; Sommer XVI., 172; Vlasák 87—88; Sedláček, Míst. sl. str.

278 čís. 46 ?. str. 398.; Světozor III. (1869) str. 269 s vyobr.

FARNÍ KOSTEL NAROZENÍ P. MARIE, o němž činí se zmínka r. 1350, vyhořel r. 1775. Pamětní kniha farní líčí chrám před požárem těmito slovy: »Chrám r. 1775 pohořelý měl tentýž skoro býti a tak vyhlížeti, jako nynější, kromě že měl malovaný, strakatě kvítkovaný strop dřevěný, prkenný, a stěny zděné tytéž nynější bílé, několika kamennými sochami ve zdi a se zdí zároveň zadělanými — na způsob starobylých rytířů — ozdobené, a pak že nynější věž — zkrácená — tehdáž celá pěkným bílým plechem pobitá asi o tři lokte vyšší byla.« Vyhořelý kostel dostavěn byl r. 1787. Ze starého kostela zbylo toliko zdivo, dále goticky sklenutý presbytář*) a goticky sklenutý vchod do sakristie.

Presbytář obdélníkový, 6'21 m široký a 8‘20 ni dlouhý, překlenut jest křížovou klenbou, jejíž žebra z konsol (2*25 m nad podlahou kostelní umístěných) vybíhající v hladkém svorníku se křižují. Okno v zadní stěně ellipsovité, ve stěnách bočních obdélníkové, segmentem překlenuté. Podobná okna (tři na každé straně) v lodi obdélníkové, jež rovným rákosovým, vápnem nahozeným stropem jest kryta. V průčelí nízká věž s baňatou, šindelem krytou střechou. Zevnějšek architektonicky nevzhledný.

Gotický portálek ve zdi hřbitovní (západní strana), nyní zazděný. Patrna jsou kamenná žulová futra hořejší, mírně prohnutá a do špice se sbíhající. Na otlučeném a sešlém povrchu jejich znatelný stopy jakýchsi ozdob.

Prostý barokový oltář — dle pamětní knihy z kteréhosi kláštera

malostranského pocházející

ničím nevyniká.

*) »Staroklenuté presbyterium* dí farní kniha pamětní.

V sakristii obraz sv. Antonína z r. 1689; obstojně provedená malba, nyní již stářím sešlá.

MANSKÝ DŮM

na pravém břehu Vltavy. Mansardová střecha šindelová, na ní dřevěná vížka s cibulovitým šindelovým krytem; vysoký

komín s římsou.

......LL_

■r r r r r

Obr. 49. Kamýk. Hrad : Situační plán.

PEČETIDLO MĚSTSKÉ, mosazné s držadlem; opis: »Sigillum

opidi Lampriensis.« Svrchu nápis »Martin Skala 1649.

Západně od městečka rozsáhlé HRADÍŠ I Ě;

na východním jeho konci středověký PIRAD »HUNEC« ve zříceninách. Na západní straně .zřícenin patrny jsou zbytky brány, v nichž i části křížové klenby a kamenné pažení ještě se zachovaly. Odtud k východu táhne se podlouhlé stavení, v jehož zdech pozorovati lze několik oken do špice sklenutých bez kamenného pažení. Zdivo jest vesměs nevázané, spojované maltou. K západu před zříceninami v polích propadlina; jsouť v místech těch nepochybně sklepy nebo chodby podzemní. (Situační plán obr. 49.)

Klimětice.

Na rozcestí těsně při vesnici slušný žulový kříž z r. 1711.: na hranolovém, římsovaném podstavci oblý sloup s pakorintskou hlavicí, na níž vzpřímen drobný rovnoramenný křížek do imitované skalky vsazený. Výška •c. 5,00 vi.

Klokočov.

Vlasák. Okr. Vot. 49.

TVRZ zaniklá, jejíž rozmetané základy západně pod nynější samotou při hrázi velikého bývalého rybníka jsou patrny. Zřícené zdi její rozebrány před 30 lety na stavivo.

¹

Doplniti dlužno patrně: »nova civitate Pragensi,¹ což zvonař pro nedostatek místa vynechati musil.

Kniovice, Knihovice (Knovíz.)

Pam. arch. XVI., 820; Vlasák, Sedlčansko 122—123.

ZÁMEK, střízlivé stavení bez architektonické zdoby a bez starobylé úpravy vnitřní.

KAPLE SV. JOSEFA naproti zámku, r. 1730 vystavěná. Půdorys osmiúhelníkový, do ellipsy protáhlý. V koutech lišeny, od nichž jdou po klenbě ploché probíhající se pásy. Pruty z kutého železa táhnou se napříč pod klenbou a křižují se uprostřed. K severu podlouhlý sínec, nad nímž vížka hranolová s jehlancovitou helmicí. Průčelí střízlivé s trojhranným štítem. Nízká obdélníková okna segmentem překlenutá. Hlavní a dva postranní oltáře, jakož i kazatelna, barokní, bezcenné. Uvnitř nad vchodem v obstojné dřevěné kartuši malované znaky Franchimontů a Lipovských. Barokní loďka na kadidlo s delfinovitým podstavcem pěkné práce z r. 1755.

Kolo Hořejší a Dolejší.

Valy dvou hradišť v lese »Dejbří« nad Vltavou (naproti Cholínu).

Kouty.

Heber: Burgen V., 177 (s vyobr.) — A. N. Vlasák: Okr. Vot. 58 sq.

ZŘÍCENIN \ bývalé neveliké tvrze v nížině pode dvorem, obehnané širokým příkopem, jenž nyní proměněn v rybník. Zbytky mohutných zdí 1'50 m silných strmí dosud do výše prvého patra. Zbytek ploché klenbyy úlomky fasetovaných žulových ostění, plochým obloukem překlenuté špalety nízkých skoro čtvercových oken a dveří svědčí o vzniku stavby v periodě renesanční. Opuštěná tvrz rozmetena r. 1813. z rozkazu vrchnostenských úředníkův. (Pam. kniha fary Arnoštovické.)

Krašovice.

O bývalé tvrzi zdejší viz A. N. Vlasák: Okr. Sedlé. 83—84.

Křenovice.

Vlasák: Okr. Vot. 47. sqt.

Zřícená I \ RZ

na srázném břehu potoku »Mastníka« při emfiteuso-\aném dvorci, v XVI. stol. často připomínaná, okrouhlým příkopem a válem dosud obehnaná. Dodnes patrna kobka, valené překlenutá, nyní za sklep používaná.

Křepenice.

Schaller, III. 211. Heber: Burgen V., 171 (s vyobr.) — Vlasák 131—135.

KRČINOVA TVRZ r. 1584 dostavěná, nyní ve špýchar proměněná. {Obr. 50.) Kolkolem hradební zeď pravidelný čtverec tvořící. V rozích úhledná nízká stavení s renesančními štíty, sgraffitovou rustikou ozdobená. K jednomu z těchto stavení přiléhá brána, k níž vede kamenný most o dvou

cafc < i

• v-

' ■ bubft

Obr. 50. Křepenice. Krčínova tvrz.

obloucích. Uprostřed hlavní stavení hradní. Jest to mohutná stavba o jednom poschodí podoby čtverce, jehož strana měří 18'72 m. Tlouštka zdí obnáší 1’11 m\ výška budovy 10’60 m\ výška síně v přízemí 4'25 m\ výška horního patra 540. Okna jsou zazděna až na malý otvor podlouhlý. V přízemí i V prvním poschodí trámový strop. Trámce přízemního stropu jsou ozdobeny malovaným ornamentem pletencovým (obr. 51.). Stěny 3 síní hořejších ozdobeny malbami na omítce.

MÉM

(M//„

Nad vchodem do síně prvé jest kartuše ovocem ozdobená; na stěnách obrovské postavy. Rozeznati lze postavu ozbro-    M

jence držícího v pravé ruce. oštěp, v levé

uschlou větev, dvě postavy králů, ja- Obr. 51. Křepenice. Ozdoba trámového stropu.

kouši obludu a j. Kolem oken a dveří

kolečkový vzor. V síni druhé jest znatelný sokl ovocného vzoru, dále pololežící oděná postava ženská a několik erbů (pětilistá růže a j.). V síni třetí postavy obrů a pilastry s ověšenými guirlandy. Malby tyto jsou vesměs velice sešlé. Zevnější stěny ozdobeny jsou sgraffitovou rustikou. Nad vchodem nápis »festina. ^ahith Brpn \ (ffolqatt TI Ba ^cíciiancdj JI liqepe-ntnjtfj 1584°. ♦

Křešice.

Vlasák: Okr. Vot. 43.

TVRZ zdejší stávala při nynějším dvorci. Zanikla ve válce třicetileté.

Kuní.

Vlasák, Sedlčansko 113.

TVRZ, již ve XIV. stol. připomínaná, zanikla nyní úplně. Stávala — soudě dle zbytkův porůznu nalezených — uprostřed vesnice. Jižně před vesnicí při cestě z Kuníčku »varta«, opevněné návrší skrovné rozlohy.

Kvasejovice.

O bývalé tvrzi zdejší viz Vlasák, Okres Sedlecký 52.

Kvaštov u Mitrovic.

Vlasák, Sedlecko 100.

Bývalá TVRZ stála na poli pod nynějším ovčínem těsně při cestě naproti dvorci. Zbytky její před dvěma lety rozmeteny, a sklepy zasypány..

Květu š.

Arch. Pam.IX.277. Vlasák, Sedlecko 156, Sedláček, Hrady a zámky VII, 210—211. Stávala tu TVRZ, jejíž zbytky ještě r. 1765 viděti bylo.

Lhota Starcova.

Vlasák, Sedlecko 154, Sedláček, Hrady a zámky VII, 210

Starobylá TVRZ zdejší zpustla během prvé pol. XVIII. stol. a připomíná se r. 1765 jakožto »zámeček svalený

Lhotka.

Vlasák: Sedlčansko 51.

Nádoba rázu jihočeských mohyl tu v zemi nalezená hořejší průměr 11l/₂ cm)\ má na vypuklé části věnec z teček a pod ním vždy v jisté vzdálenosti po čtyřech svislých vrypech.

Liběnice (Libenice).

Schaller: VIL, 223. — Sommer: XVI., 151. — Vlasák: Sedlecko 108.

V obytném stavení ve dvorci zachovaly se dosud zbytky bývalé TVRZE \ ýstavnosti z doby Rudolfovy: valená klenba mezi pásy; ve sklepě kamenné žulové ostění s kamennými výplněmi v hořejších rozích.

Lidkovice. (Bažanty.)

Schaller o. c. VIII, 204. — Sommer, o. c. XVI, 146. — Vlasák: Sedlecko 40.

ZÁMEČEK na návrší v XVII. stol. založený, v r. 1869. obnovený, postrádá úplně umělecké zajímavosti. Na stodole drobný, z pískovce tesaný znak (tři růžičky na příčném břevně).

Lovčice.

Heber: Burgen VI., 227. — Vlasák, Sedlčansko 108.

TVRZ, jednopatrové stavení z lámaného kamene bez ozdob architektonických; dolejší místnosti klenuté valenou klenbou. Celek přikryt doškovou střechou, vnitřek rozdělen v několik příbytků chudiny. Dle pam. knihy Sedlecké byla již r. 1770 na spadnutí¹) Tehdy v ní byla také kaple.

Malkovice.

Při dvorci zdejším stávala TVRZ, o níž viz Vlasák, Okres Sedlecký 53.

Sv. Marek u Chlumce.

KAPLE SV. MARKA, zrušená, nyní myslivna: obdélníkové stavení s presbytářem o pěti stranách pravidelného osmiúhelníka. V průčelí vysoký štít trojhranný se širší prohnutou podezdívkou po stranách. Jinak beze vší architektonické ozdoby. Zbudována byla (dle zápisu v graduálu v Sedlci chovaném) roku 1549.

Martinice.

Vlasák: Okr. Votický, 26 sq.

TVRZIŠTĚ, těsně

na severovýchod při kostele, »Hradiště« zvané, obehnané mohutným kruhovým válem a příkopem, jímž potok protéká. Při rozebírání ssutin udeřeno na základy bývalé tvrze. V hojném popelu nalezeny zbytky nádob, dílem i ornamentovaných, z nichž jedna ozdobena gotickými minuskulemi, hojné slité železné nářadí a úlomek zvonku. Na sousedním »Dvořišti« udeřeno na zděný sklep a nalezen bronzový úlomek třemenu, dráček, stříbrný kroužek a železná sekyra.

KOSTEL NANEBEVZETÍ P. MARIE, filiální, r. 1352. mezi far

ními připomínaný, obehnaný hrubou ellipsovitou zdí hřbitovní, vystavěn jest přechodním slohem ve stol. XIII. Obdélníková orientovaná budova složena jest ze tří travé čtvercových, stejných rozměrů, kterážto disposice však .zvenčí ničím patrna není. (Obr. 52.)

■'hií-hu+³— ru-y i* i⁷ i* i⁹ ť-¹*-

■H—l

\7

•Tli

>'

mĚ

Obr. 5?. Martinice: Půdorys kostela.

Východní travé 690 ni2, jest kněžištěm. Osvětleno jest třemi okny 2'64 m vys., 1'06 m šir., jež byla po goticku upravena a opatřena žulovým, ostěním mírně žlábkovaným s kružbou; kružba jest nyní vylámána až na nepatrné zbytky v okně průčelním. Ve východní stěně — ke straně epištolní posunuto — vloženo jest do zdi sanktuarium obdélníkové (obr. 53.), obložené žlábkovaným ostěním kamenným, jež nad ním tvoří trojúhelníkový štít, zakončený plochou lilií. V severní stěně prolomen jest vchod (1'00 m širý segmentem překlenutý, obložený zvenčí pěkným, hruškovitě na hraně profilovaným ostěním o jediném ústupku ze zarudlého pískovce tesaným, které se nahoře po goticku svírá ve hrot. Kněžiště sklenuto jest křížem do mohutných hranolových žeber, 020 m šir., 0'30 m z klenby vynikajících, půl-osmiúhelníkových, jež jsou při koncích sříznuta v krátký jehlanec. Žebra sbíhají se v kruhový svorník, na němž jest vysekána tvář Kristova (bez svatozáře) s prameny vlasův nad čelem rozdělených a po obou stranách tváře splývajících.

Triumfální oblouk 7‘00 m vys., 5 10 m šir., 1 52 m silný, na spůsob mohutného čtyř-

ATS

!r

!/Í!

'1

ík

O: V í|

m'

II ■

»Í1

rr

M;¹

iHVpM

Obr. 53. Martinice. Sanktuář.

hranného pilíře o jednom ústupku, ke zdi přiloženého zbudovaný, zaklenut jest půlkruhem. Záklenka nasazena jest na prosté římse, ze žlábku a krycí desky složené.

Loď čtvercová, stejných rozměrův a výšky jako kněžiště, má dvě okna proti sobě v ose klenby prolomená, kamenné obruby nyní zbavená a nahoře zaokrouhlená. Klenba jest téhož způsobu, jako v kněžišti, jenže jsou žebra z části odsekána.

V jižním boku prolomen jest zajímavý portál rázu přechodního, (obr. 54.) Chodba jeho i zde překlenuta jest segmentem. Vchod sám jest obdélníkový,

na svislých hranách žlábkovaný, 2⁻00 m vys., 0'77 m šir.; nadpraží podloženo jest výplněmi, oble profilovanými. Na tympanonu, 081 m vys., nápodobena jest padací mříž, pruty a růžicemi pobíjená. Vnější špa-leta tvoří jediný ústupek se silným šikmě ohraněným patníkem, a zaklenuta jest lomeným obloukem. Hrana jest profilována válcovitě. Do pravo-

I"

Mi

mm

■*jM

€Š

,s

v\

wm

p*

má

;;

gm

14-*-

i£.;

Ml

J3 - T- >

-yí.'S . y

-23- -t

Obr. 54. Martinice. Portál kostela.

úhlého koutu vsazen válcovitý sloupek na oblé patce, jenž jest místo hlavice ozdoben primitivním, stuhovým šmyčkám nenepodobným ornamentem. Nad hlavicemi válcový dřík pokračuje, vzpínaje se nad tympanonem v hrot. Portál tento, nyní obílený jest též z červeného pískovce.

Zadní travé, rovněž kvadratické a dvěma okny osvětlené, nemělo původně klenby. Bylo teprve při konci 16. stol. opatřeno klenbou s výseky nad okny. Zdivo jest v tomto travé v polovici výše kostela po obou stranách slabší. Byla to nepochybně mohutná čtvercová věž, o dvou poschodích do chrámu otevřených, trámovými stropy a dřevěným svrchním patrem opatřená, čemuž nasvědčuje i omítnuté zdivo nad prostředním pasem

Soupis památek umění vytv. Pol. okres Sedlčanský.

šího původu. Při něm zasazena době čtyřlistu vysekaná.

klenby nynější lodě dosud patrné. Vchod průčelní, obdélníkový, jest nověj-

do zdi původní kropenka ze žuly v po-

Při severní straně kněžiště přistavěna pozdější sakristie čtvercová,

nízkou křížovou klenbou bez žeber opatřená.

plášti reliefem

Na hladké střeše taškami kryté v západním konci nasazena dřevěná plechem obíjená jehlancová věžka, v níž visí tři zvony:

1. 078 m v prům., s pletencovými uchy, ozdoben jest na sv. Václava a nese při koruně dvouřádkový nápis:

I ttxxxxo x ho mini x mtHecimo x QJWOT a xxxxx x qni x me a fectf x mafíjias x nomen x fjabeí x in x noroa x ttrotfa íe x pragenct x tx x f;ot * lauž x beo x pair i a omnipofeníi x eí a beafe x marie x temper x oirginis s eí s omnibus. *)

2. 0’52 m v prům. ozdobený barokovými ornamenty, křížem, jejž anděl objímá, a nápisem:

Peg poblig bitům nassgrfj Jabttefjo ginefjo bp bogomal gt Baně Bofe nass

(Kříž.)

Bospobtne neboí nemáme na smete hboj nas gebine tg sam ItDssemoíjautg.

Po druhé straně relief »Zvěstování«; pod ním ANNO 1760.

3. průměr 0'165 //?, výška 0‘12 m. Při koruně opis: SLIT GEST OD WONDRZEGE LÉTA M.D.L.XVI. Na plášti slušně po anticku modelované drobné reliefy Víry, Naděje a Lásky a nápis (na protějšku): SMILVG SE NAD | NÁMI PANE SMI | LVG SE NAD NÁMI.

Na hlavním oltáři pěkný široký rám rozvilinový z poč. 18. stol. se dvěma slušnými sochami sv. Jana Nep. a sv. Jakuba.

Kazatelna velmi slušná, z 2. pol. XVII. stol., dřevěná. Sestrojena est v šestistěn s oblým, prohnutým dnem, zakončeným pěkně řezanou hruškou. Nároží ozdobena jsou kroucenými sloupky s korintskými hlavicemi, postranice pak vyřezávaným listovím. Střecha, oble klenutá, korunována jest pěknou vásou.

Drobné varhany vloženy jsou do skříně barokové, rozvilinovou řezbou

ozdobené.

V sakristii hrubá, neozdobná kamenná štoudev se stopami nečitelného nápisu.

Zbytky bývalého skládacího o 11áře jsou nyní uloženy v zemském

Museu.

Při sakristii na zdi zvonek zcela prostý, na jehož dřevěné hlavě letopočet: 1550.

■*) Doplniti sluší: »sanctis ejus«.

Osm cínových svícnů v, litých, na trojbokých podstavcích s orlími spáry, rostlinným dekorem ozdobených z poč. XVIII. stol.

Věčná lampa cínová; místo uch tři dětské hlavy s rameny spirálovitě stočenými, z téže doby.

Monstrance 0‘49 m vys., stříbřená a zlacená mosaz, sluncového tvaru, s plameny, klasy a révou okolo schránky. Na noze čtyřlisté hrubě tepané andílčí hlavy, a písmena: PI. JUST. Beze značky. Konec XVII. stol.

Pod osadou jihozápadně v krásném pohorském údolí při rybníku »Mastníku« ZDĚNY MOST o dvou půlkruhových obloucích, na němž korunovaný znak Vrtbovský, hrubými rysy do kamene vrytý, a písmena: FERD: F. C. W. ²) 1709. Vedle stojí zděný pilíř, téhož roku postavený, v jehož výklenku umístěn slušně řezaný soudobý relief Madonny s Ježíškem, věncem orámovaný.

Měštice. (Měšetice.)

Schaller, o. c. VIII, 217. — Sommer, XVI. — Vlasák, Sedlecko 39.

Ve dvorci čp. 24. obytné stavení jest patrně zbytkem jedné z obou TVRZÍ již v XVI. stol. tu připomínaných. Těsně při něm na parcelle 668. shledává se skromné, značným kruhovým příkopem opevněné staveniště.

Druhá TVRZ stávala nepochybně v místech nynějšího pivovaru. Zachovaly se z ní sklepy kamenem do půlkruhu zaklenuté. V průčelí sousedního domu osazena rokoková z pískovce tesaná kartuše se dvěma znaky : půl koně (Malovecký) a²půl vola.!

Mezné.

Vlasák, Okr. Sedlčanský, 108.

Jižně od vesnice na oblém vysokém sloupu nízký starobylý křížek; na hranolovém podstavci sloupu letopočet 1716.

Milhostice.

Schaller, VII., 223. — Sommer, XVI., 155. — Vlasák, Sedlecko 110.

ZÁMEK, hranolová jednopatrová budova, mansardovou střechou krytá, s lucernovitou vížkou. Z vnitřní — velmi chudé — úpravy zasluhují zmínky: dvě rokokové vásy dřevěné, jakož i putti s rohem hojnosti květinami

naplněným na schodišti; dále rokokové hodiny s vysokým stojanem z výkládaného dřeva, signované: Josef Bayer, a konečně slušná empirová kamna válcová (2⁻l5 m vys.), s vásou nahoře.

Při západní stěně přistavěna prostá KAPLE SV. JANA NEP. čtvercová (s otupenými rohy) r. 1804 zrušená. Náčiní přeneseno do Střezmíře.

Mitrovice Nové.

Watterich, Handwórterbuch der Landeskunde des Konigr. B5hm. 39 a násl. — Schaller VIII. 205. — Sommer XVI. — Vlasák. Sedlecko 42. sq. — Ottovy

Čechy Vlil, 66.

ZÁMEK, bohatá barokní budova, podle zápisu v makovici věžky nalezeného, r. 1736. dokončená, v rovině položená, rozsáhlým, po francouzském způsobu upraveným parkem obklopená. Jednopatrové průčelí oživeno

rvi.

,...

•- IBM- H

nr

V!

■JT.

mri n

X '' B

ji

--v

Mm

sa.j

t=±J

• «*

i

li

lidi

ť|; i I |a,

Obr. 55. Mitrovice Nové- Zámek.

uprostřed risalitem o jedno patro zvýšeným; po bocích křídla jednopatrová. Střechy mansardové, taškami kryté, hojnými vikýři s prohýbanými římsami, jakož i lucernová věžka uprostřed budovy dodávají celku značné malebnosti. Obdélníková okna zdobena jsou velmi pěkně profilovaným prohýbaným římsovím, na němž (v průčelí budovy) nasazeny jsou rozmanitě

modelované barokní ženské maskarony. Přízemí hladce kvádrováno. Prostorný průjezd kryt ellipsovitou valenou klenbou na čtyřech pilířích spočívající. (Obr. 55.)

Vnitřní úprava až na nepatrné změny zachována dosud ve stavu

původním.

W'

rja

to

v.

ř ""

lé

\v

PÉf

ti

i. 1.

Mí 8

řfizrr [f

;i

I;

«!

—tíAř^r

Obr. 56. Mitrovice Nové (Zámek). Zrcadlový rámec (1*75 m vys.).

Schodiště, prolamovaným kamenným zábradlím ohražené, zdobí pěkné putti a vásy ze dřeva vyřezané. Nad ním, jakož i nad předsíní v prostředním risalitu, nápodobena jest z omítnutých prken kupolová klenba bohatou nástěnnou malbou dosti značné ceny umělecké okrášlená. Malba představuje bohaté sloupořadí, ballustrádou a vásami hojně zdobené, v jehož

výklencích se spatřují četné allegorické sochy (personifikace jednotlivých dílů světa a pod.) Perspektiva správná, kolorit poněkud příliš sytý (zvláště červeň), což arci zavinila teprve později neumělá ruka restaurátorova.

V jídelně plochý strop ozdoben rovněž pěknou malbou (»Zeus žehná bohyni žní«), a štětcem nápodobenou stukkaturou.

Tamtéž kamna 4’00 ni vysoká, baroková (polev nápodobuje zažloutlý a šedozelený mramor); skleněný lustr bohatě pracovaný.

Z nábytku zvláště vynikají:

dvě stejná z r c a d 1 a v bohatě řezaných, dřevěných, původně zlacených rámcích (obr. 56.), 1’75 m vys., 0⁻95 m šir.;

dva (stejné) hrací stolky s bohatou barokovou řezbou, a dýhovaná baroková kredence s ozdobně tepaným zámkem (Faunova hlava v pěkném listoví, měkce podaná).

CD

m)

o|

•s

íafi

W.I

Obr. 57. Mitrovice Nové. (Zámek.) Rytba na kování dveřním.

Četná sbírka českého lidového vyšívání (některé jihočeské pleny zvláště vynikají krásně sladěnými barvami i kresbou).

Pěkné skleněné pokály české práce ze XVII. a XVIII. stol.

Modrý talíř ze XVII. stol., velmi vkusně ozdobený, domácího původu.

Cínová konvice rytá (uprostřed rostlinného ornamentování obrázek císařovny v majestátu). Při porušené značce letopočet 167x.

Zámky u dveří mosazné jsou pěknou rozmanitě stilisovanou rytbou krášleny (obr. 57.).

V KAPLI, z pokojíku upravené, drobný oltářik, sličných rokokových tvarů, se soškou sv. Antonína.

Mitrovice Staré.

Schaler, VIII., 205. — Vlasák, Sedlecko 42.

Jižně pod nynějším dvorcem pod hrází rybníka staré IVRZIŠTĚ tu kde stojí nyní chalupa čís. 4., při jejíž stavbě přišlo se na silné, vápnem spojované zdivo.

Ve dvoře obytné stavení bývalého skrovného ZÁMEČKU, dle klenby křížové a půlkruhového ostění z pol. XVII. stol. Při přestavbě nalezen kachel ze XVII. stol, čtvercový (17 cm?), na němž ve slabých jen obrysech znatelná dvě poprsí k sobě obrácená, mezi nimiž štítek se znakem pěti-listé růže.

Modlí kov.

Pohanské pohřebiště (?), nález popelnic r. 1893 při stavbě hospodářských stavení u čísel 3. a 9.

Naděj kov.

S c h a 11 e r, XIV., 155. — Sommer, X., 62. — T r a j e r, Beschreib. 657. — Vlasák, Okr. Sedlecký 153—154. — Sedláček, Hrady a zámky VII., 208—210. — Ottovy

Čechy VIII., 68 a 70.

FARNÍ KOSTEL NEJSVĚTĚJŠÍ TROJICE, vystavěný v letech 1695—1702 na místě menší svatyně. Zevnějšek střízlivý, toliko lesenami s římsovými hlavicemi oživený. Presbytář čtvercový (5'30 m šir.), překlenutý křížovou klenbou s plochými žebry, vystupujícími v koutech z pilířů ozdobených římsovím a zubořezem.

Vítězný oblouk polokruhově sklenutý; nahoře na straně k lodi znak v kameni vytesaný (v pravém poli půlměsíc, v levém tři hvězdy vertikálně pod sebou), s letopočtem 1695.

Loď (7’75 m šir., 17‘40 m dlouhá) o třech klenbových polích s křížovými klenbami a plochými širokými žebry; pilíře přistěnné s jednoduchými hlavicemi ze římsoví se zubořezem vespod. Okna velmi široká segmentem překlenutá.

Baroková kazatelna u pravé stěny lodi; řečniště ozdobeno kartu-šemi a vyřezávanými polovypuklinami čtyř sv. evangelistů. Obstojná práce XVIII. stol.

Kamenné poprsí Ant. sv. p. Feuersteina z Feuersteinbergu ve výklenku levé stěny lodní. V životní velikosti v kroji té doby; hlava parukou pokrytá a vavřínovým věncem obepjatá. Podstavec jednoduchý hranol, na jehož přední straně nápis:

HEROI CIVÍ PHILANTHROPO HOSPI-

TALISSIMO, PATRi PA VPER VM: ANTONIO L. B. DE FEVERSTEIN SUPR. REI TORMENTARIAE PRAEFECTO THERESIANO MAGNAE CRVCIS EQVITI SUPR. CONS. MILIT. AVL. CONSILIAR. INTI-MO, NADEICOVIENSI QVONDAM DYNAS-

TAE AYVNCVLO SVO DIE XXVI IAN. MDCCLXXX DENATO POSTERITATIS MONVMENTVM POSVIŤ EX PATŘE NEPOS GRATVS HAERES

ANTONIVS COMES DE FEVERSTEIN SVPREMVS EXCVBIARVM PRAEFECTVS ORDINIS EQV. S. WENCESLAI EQVES.

Obraz Srdce Páně, 33 cm sir., 41 cm vys., oválovitý, na levém postranním oltáři. Na plátně malovaný, poprsí; velmi dobrá práce minulého

století. Kolorit jasný, pósa zdařilá. Manýra Raa-bova — snad jeho práce.

Obraz P. Marie v sakristii, zdařilá kopie (v dolejších partiích přerpalováním poškozená) z poč. XVIII. stol. obrazu P. Marie na Chlumku.

Kalich stříbrný, pozlacený (21'5 cm vys., 9 cm šířka kupy). Košíček práce prolamovaná; andílci poprsí, z nichž listové ornamenty se vyvíjejí. Ořech litý ciselovaný. Na noze vytepána poprsí andílků s rukama přes prsa složenýma; značka:

má

Loďka na kadidlo (16'5 cm vys.) s podstavcem v podobě delfína pěkná baroková práce.

mrm

Obr. 58. Nadějkov. Svícen (1'80 m vys.).

Veliké svícny před oltářem, cínové, T30 m vys. Trojboké nohy, na jichž trojhranných barokně zprohybaných plochách dekor rostlinný: uprostřed medaillonek, nad ním okřídlená andílčí hlavinka. V medailloncích znaky hr. Dejma a manželky jeho a nápis W. I. H. D. Ž. (Wácslav Ignác Hrabě Dejm ze StřítěŽe) Ao 1736. Na vydutém pni tři hlavy andílčí. (Obr. 58.)

Při

Zvon 1., průměr 66 cm, výška 49cm. hořejším okraji 8 cm široký ozdobný pás: nejhořeji perlovec, pod ním faunovité karyatýdy z nichž bodlákový ornament se vyvíjí. Na plášti Feuer-šteinský znak a nápis:

HANČ CAMPANAM ANTONIVS LB. A FEVERSTEIN ET FEVER-STEINSBERG SVPREMVS VIGILIARVM PRAEFECTVS S. C. MAIES . CON-IVNCTVS CVM IOANNA COMITISSA A STERNBERG ET PROLIBVS FRANCISCO ET ANTONIO AD HANO AEDEM SS. TRINITATIS NADEIKOVII CONSECRATAM TAMQVAM DOMIN VS ET PATRONVS HVIVS BONI ANNO 1791 FIERI FECIT.

Na druhé straně pláště polovypuklina Nejsv. Trojice a nápis:

HÁEC CAMPANA FUSA EST A WENCESLAO FRANK AERI FVSORE CAESAREO PRAGAE A. 1791.

Při dolejším okraji prostý ornament z drobných akantových lupénků.

Zvon 2. 36 cm vys., 49 cm šir. Při hořejším okraji stylisované listoví. Na plášti týž znak, jako nad vítězným obloukem v kostele, a nad ním nápis: A. D. 1728. Na druhé straně polovypuklina sv. Víta.

Zvon 3. 28 cm vys., 38 cm šir. Při hořejší obrubě barokový ornament,, na plášti polovypuklina sv. Barbory. Při dolejším okraji letopočet 1743.

ZÁMEK, jednoduché stavení jednopatrové s mansardovou střechou a nízkou vížkou; zbytek bašty původní tvrze rytířské.

KŘÍŽEK V POLÍCH, 10 minut záp. od Nadějkova na »Stračím vrchu« při rozcestí, na hranicích obcí a býv. panství (mezník ?), 65 cm vys., 43 cm šir., na ramenech prohnutý, se skratkou IHS po jedné straně a s nečitelným nápisem na straně druhé.

Nalžovice.

; mm i

mi

Schaller VIII, 189. — Sommer XVI, — Vlasák, Sedlčansko 119—122. — Rolnické listy roč. X.: »Památní místa v okolí Nalžovic, Kňovic Radíce a Vosečan* od Maxa Kováře.

ZÁMEK, ve 2. pol. XVIII. stol. vystavěný, jednopatrové stavení s mansardovou střechou a nízkou vížkou. Okapní římsa nad bočními stranami segmentovitě vypnutá. Jinak bez ozdob architektonických.

KAPLE BOLESTNÉ P. MARIE,

Obr/59. Nalžovice. Monstrance. (0⁻59 m vys.)

vystavěná roku 1690 poblíž zámku, vyhořela i! r. 1823; na nynější stavbě (z r. 1858) nezachovalo se nic ze stavby původní. Ve výklenku nad oltářem dřevěné sousoší: Panna Maria držící na klíně mrtvé tělo Kristovo (1.20 m vys.); dobrá práce z druhé pol. XVII. stol.

C33

Monstrance paprsková, baroková, stříbrná, 59 cm vys., 29 cm šir. (Obr. 59.) Nad střední částí malý baldachynek. Kolem schránky na Nejsvětější obláčky a paprsky; za nimi mřížka v barokovém rámci; v předu dva andílkové s růžicemi v rukou. V pozadí veliké paprsky soustředné. Pod středem polovypukle tepaná postava sedící P. Marie s mrtvým tělem P. Ježíše na klíně (dle sousoší nad oltářem). Noha, bohatě tepaná, pokryta jest mušlemi trp barokními rozvilinami,'růžemi, andílčími hlavami atd. Značka:

Nedrahovice.

Vlasák, Okr. Sedlčanský, str. 101—102.

V severovýchodním rohu poplužního dvora zdivo bývalé TVRZE. Zachoval se dosud vchod do sklepa obloukem sklenutý (1'45 m vys., 0'85 m šir.), se šikmo sříznutou vnější hranou. K severní straně ve zdi 3 zbytky oken s kamennými ostěními po stranách.

Nechválíce.

Sommer XVI., 174. — Vlasák, Okr. Sedlčanský 71. —

Schaller, VIII., 214.

Roškot, Method V., 16 a 95. — Jo s. Nechvíle, Method XIV., 54.

FARNÍ KOSI EL SV. MIKULÁŠE, původně románský, později

zgotisovaný. Poslední oprava r. 1890. Z původní stavby románské zachovalo se mohutné zdivo celé stavby (býval to nepochybně románský kostel s chorem pravoúhlým) a zazděné podvojné okno (1‘44 m šir.) ve východní zdi třetího patra věže, z něho viditelno jest kamenné sedlo, dva polokruhové kamenné svršky okének a kvádry po obou stranách dolejší části oken. V ostatních třech zdech románská okénka úplně byla vylámána ; toliko oba zmíněné dolejší kvádry se zachovaly, udávajíce šířku bývalých oken.

Tf

--3 6

Obr. 61. Nechválíce. Profil portálu.

’f r    T r*c

Obr. 60. Nechválíce. Půdorys kostela.

Presbytář čtvercový překlenut křížovou klenbou bez žeber. Počátek klenby od podlahy chrámové 2'40 m. Okna moderní, toliko za oltářem zachovalo se okno (nyní zabedněné) nízké, hrotitým obloukem zaklenuté.

Vítězný oblouk do špice sklenutý.

Pod kruchtou z mohutného (1*13 m vys., 80 cm šir.), na hranách sříznutého pilíře středního, vystupují v předu dva polokruhové oblouky k bočním stěnám lodi chrámové, k zadní stěně pak oblouk lomený a dvě klenby křížové se žebry v hladkém svorníku se protínajícími (počátek klenby od podlahy chrámové P07 m).

1853 o jedno poschodí zvýšená.

r.

Věž původně o 3 poschodích,

Síla zdí v přízemí 1’85 m, ve 3. patře 112 m. V přízemí kobka sklenutá

valenou klenbou

bývalá sakristie. Z kruchty na věž gotické dvéře (1'84 m vys., 0’68 m šir.) s neprofilováným ostěním do špice sklenutým. Ve třetím patře zmíněné okno románské.

Gotický portál v pravé zdi lodi chrámové, 2'38 m vys. a 1‘37 m šir., do špice sklenutý, dvěma polokruhovými pruty a polovičním žlábkem profilovaný (obr. 61.)

..........

mi

‘ Wl 5 liN íttfei v**

1BIKS

Obr. 62. Nechválíce. Zvon z r. 1575. (0*83 m vys.)

Zvon 1. 83 cm vys., 1'08 prům. (Obr. 62.) V hořejším pásu (6 šir.) devatero Mus v podobě dětských geniů v obdélníkových polích vždy po třech; u každé jméno drobnými písmenkami provedené (na př. genius na zeměkouli kružítkem vyměřující s nápisem VRANIA, genius mezi jakousi věží a stavbou stojící s knihami a listinami na zemi s nápisem CLIO atd.) Pod tím věnec akantových listů převislých. Nápis:

Jtabtflara jíatfli; Jj)an \ Jí ob hora ir na Qífjhtmn; a (gnjMmtnj geřjo mxlojii (Eýfarp Hp;m-fkt⁰ Bab ba a Beumpljr) Ifof-ntijfr ra Hralorajíroi (Epfhem.

Horanka \ Bnbe a \ JCgppg⁰ na (Efjlntn-nj a (SttJíebntctj cíc.

I? bowolcnjnt rarjfoce oxo-Jtabiflatua Jíarl]pf;a \ o a (Btlíeímtn;. (®eí;o [kéíjn efc Babi; a Berj-íorajíini (Pjefke⁰ untte-; Qliprperím tu Boinem majic k š° H)tftuIaJ)Yr naklabem tujjcd; Bfabntdj k íemuf kolíelu naíepegjnjri;. Jnnm geji ubielan, Břn; Igbc nfígljgc fjlaf teí;n; puorat k (E^raalenj gmena Bojfkéřjo po-fíaudjánj Plotna ge° a k IBubltjfbant fmatijm ho kojíela je l‘d;a-?elt ; tul;o Intbif panu Bobu (Efejí a (Éfnoaía. ^»íalo fe JDefa

Níže znaky obou ve věncích. Při dolejším okraji zvonu pás 3 cm šir s výjevy ze života hospodářského (uprostřed znamení raka, dále následující výjevy: sekání obilí, dojení, stříhání ovcí, což vše stále se opakuje kolkolem). Vzadu relief sv. Mikuláše s gotickou berlou v ruce pravé, s rozevřenou knihou s třemi jablíčky v levici. Po obou stranách reliefu nápis:

perte ° pana }$ana IMifumric na Qlíjhtm-

(Relieí sv. Mikuláše.)

_o._

tniít (Egratge iippn-nn;lji)í;o í;ofnttjlea Braním Bn;kn;° Bnmnaipe mtejíe pra;fke~ bo Bcd;-

1575.

Zvon 2. 65 cm vys., 83 cm šir. Kolem hořejšího kraje nápis mezi jednoduchými linkami: JJrtttu bontirti mtíírstnto ecce nonageotmo secío í;oc opus conpaíunt ejí ab Iaitbent beo palet omtttpofenít. Na plášti Panna Maria s Ježíškem na levici, v pravici držíc žezlo. Jinak bez ozdob.

Křtitelnice cínová i s křížkem na víku 51 cm vys., kotlík na nízkých nožkách; na kotlíku dvě lví hlavy s kruhy. Nápis na víku:

FONS

BAPTISMALIS

NÉO-ERECTAE PAROCHIAE ECCLĚSIAE NECHVALICENSIS.

Na kotlíku:

SVB

PROTOCVRATO CAESAREO-REGIO HIERONYMO JOSEPHO CHLVMCZANSKIJ ET CHLVMCZAN QVONDAM S. WENCESLAVM NEO-DISCALCEATORVM A. D. MDCCL

(Erb.)

EQVITE DE PRZESTAWLK LEV ATI MONASTERIJ AD PRAGAE ORD. S. AVGVSTINI SUB PRIORE PROCVRATVS. XXXVIII.

Dvéře železem pobité, dříve u staré podvěžní sakristie, nyní u dveří ze hřbitova do nové sakristie vedoucích (XV. stol.).

Epitafium dřevěné v sínci před gotickým portálem, 98 cm vys. i šir. Po stranách kanellované pilířky s rovnými římsovými hlavicemi, nahoře jednoduchá římsa pěti krakorečky (z nichž jeden chybí) podepřená. Obrazo\á tabule rozdělena horizontálně ve dvě podlouhlá pole. Pole hořejší l ozděleno jest opět na dvé; v právo jest Zmrtvýchvstání Páně, v levo Kristus Pán na kříži, v pozadí město, v popředí P. Maria a sv. Jan. Za P. Marií

dvě klečící pacholátka v bílých rubáších. V poli dolejším po obou stranách erby (v právo bílý kůň; nad erbem písmena I H, v levo žluté příční břevno, písmena A W); uprostřed nápis:

Eeífja pante 1602 bnm sajnacj-

home Brojenefjti pana OJIíbranfa

fjoffa » kantorem a tmgfntana pan jím i j

(kíjhmmínj⁰ a (Otjleímichp⁰ íofjj: Brníjíojf

nt sobotu po bo|j;m těle Beřjn prooía ftoefjo

íJTrjrr bnp a po nent to ponbelt Jlbeněh BH;u

|itoofa [mrfjo JJjejí bttj tnagtn; oba btoa

fjolforoe, gakotío BItjenci;, to Entitu pa~u

o|huto|]c, gfau íeb preb Blíarjem toelikgtn

podtutoattj, (Oegimtío bujjent pan Buř; tojje-

moftauctj racj milojítto bt;ít a fíatotteřjo k fíatoe fmé toec-

né iOíkrp;|jenj poprftftj.

Malba nad řemeslnost’ nevynikající.

Neustupov.

Vlasák, Okr. Vot., 66 sq.

Vil. Dokoupil,

Schaller, o. c. XIV., 32 sq. v »Methodu« XV., 24 sq. (s illustrac.); — »Lumír« IX. (1859). — A. Sedláček o. c. VII.,

289 sq. (s vyobrazeními Vil. Dokoupila).

V okolí nalezena nádobka rázu praehistorického, baňatá, s hrdlem značně zúženým. V majetku pana poštmistra Shejbala v Neustupově.

KOSTEL NANEBEVZETÍ P. MARIE, připomínaný již r. 1350 jako farní. Stavba orientovaná poslední periody románské z vrstveného, lámaného zdivá, s některými detaily gotisujícími.

Kaple sv. Jana, přistavěná k severní stěně lodi, jakož i klenba lodi z konce XVII. stol. Sakristie a svrchní patro věže z r. 1757., kdy též románská okna věžní byla zazděna. Báňovitý kryt věže zhotovil r. 1768 tesař Jan Kadař z Květuše. R. 1773 věž v nynější zbědovanou podobu upravena. Zdivo jest nyní zvenčí omítnuto; nelze proto zjistiti původní podobu říms a ozdob. Na jihozápadním rohu patrno červené rustikování: dvojnásobnou páskou na přič rýhovanou obroubené obdélníky, vodorovně kladené.

Dřevěný krytý most, jenž spojoval ještě r. 1890 kostel se zámkem, nyní snesen.

Věž hranolová při západním průčelí, z osy stavební na sever vyšinutá.

V    řízemí kobka 2⁻66 m², střílnou osvětlená, z části zasypaná, původně do kříže překlenutá. Vchod ve společné (1*15 m silné) zdi věže i lodi, nyní zazděný, 0*63 m šir., z části zasypaný, jest pravidelným půlkruhem překlenut.

V    prvém patře (zdivo ustupuje o 0*26 m), rovněž střílnou osvětleném, jsou dva otvory nyní zazděné, od severu a do lodi, 2'80 m vys., 1'00 m šir., pů-vodné prostým, půlkruhem zaklenutým žulovým ostěním obložené. V druhém patře opět střílnové okénko a půlkruhový vchod do podstřeší. Svrchní patro prolomeno dvěma řadami potrojných okének románských 0'60 m nad sebou osazených. Síla zdivá 0'75 m. Okna 1‘60 m vys., 2'37 m šir., tesanou žulou obložená, mají trojnásobnou půlkruhovou záklenku a po dvou sloupcích z červeného pískovce. Mají-li sloupky patky, nelze zjistiti. Dříky

|\

V.

Lxziz3:;:xJ

Obr. 63. Neustupov. Půdorys kostela.

-1

62

W i¹ i’ ij P f f i-f

•15'5 -4

Zi ■* b +

24

Obr. 64. Neustupov. Kostel: Okénko v apsidě, hlavice v oknech věžních, profil portálu.

oblé, 016 m v prům., poněkud se zúžující, 082 m vys., nemají hlavic. Na místě nich různě tvořené a po způsobu hlavic zdobené náběžníky. Pokud patrno, opakuje se nejčastěji úseč kruhové desky vztýčené, 014 m vys., 0‘50 cm šir., neprofilovanou deskou 0 08 přesahující, přikrytý. Jednou jest krycí deska třemi řadami kosmých, v prvé a třetí řadě na

111

silnou, po stranách o 0'035 m

právo, v druhé na levo vedených zásekův ozdobena. Jiný nábězník má formu převráceného, na dřík nasazeného komolého jehlance s vhloubenými zářezy na hranách. (Obr. 64.)

Loď 14'20 m dlouhá, 7’85 m široká, původně plochým stropem (o 1'50 m výše nad nynější klenbou) krytá, má 5 oken, nepravidelně rozložených, r. 1875 zgotisovaných. Původní okénko — při stropu — úzké, půlkruhem zaklenuté, silně špaletované (špaleta 0'90 m šir.), zachovalo se, zvenčí jsouc zazděno, na severní straně, klenbou lodi zpola zakryto. Klenba lodi valená, s výseky nad okny, z cihel, nese z omítky nápodobená trojúhelníková žebra a činí tak dojem bohaté klenby síťové.

Vítězný oblouk původní, kvádry obložený, neproíilovaný, spatřuje se 1‘00 m nad nynější klenbou v podstřeší. Jest pravidelným půlkruhem překlenut.

Sil

Apsida kamenem v konchu zaklenutá (prům 3‘25?;z), zachovala si původní okénko na východní straně,

L25 m vys., 0'22 m šir., obložené 0'065m silným dvounosým ostěním — na venek tapetovaným — z červeného pískovce. Spaleta polokruhem zaklenutá měří — shodně s okénkem v lodi — 1"80 ni výšky, 0'90 m šířky. (Obr. 64.)

Obr. 65. Neustupov. Křtitelnice.

Vchod v jižní stěně lodi, obdélníkový, s pěknými okrouhle profilovanými rohovými náplněmi, obepjat jest hrotitým hruškovitým ostěním 3’18 m vys., 1*58 m šir., jež nad vchodem tvoří tympanon. Vyobr. viz v »Methodu« 1. c. 28. obr. 6, profil na obr. 64.

Na dveřích zámek 0'22 m vys., 0’29 m šir., s bohatě zdobenou velikou klikou, okrášlený nanýtovanými vysekávanými štítky a růžicemi; hrubá práce ze XVII. stol. (Obraz viz v »Hradech« 1. c. 288.)

Vnitřní úprava rokoková z druhé pol. XVIII. stol.

Na hlavním oltáři (patrně odjinud přenešeném a zkomoleném) diletantská moderní kopie obrazu »Nanebevzetí P. Marie« z r. 1762.

Na postranních oltářích baldachýn vkusné úpravy, ve dřevě nápodobený, tvoří pozadí jednak (novému) oltářnímu obrazu (na straně epištolní), jednak vysokému kříži (na straně evang.). Pod křížem na pozadí hojně zlacenou řezbou ozdobeném visí slušný na mědi malovaný obrázek Millesimovské (ve Vilímově chované) Madonny, ve stříbrném, pěkně tepaném rámci (0'42 m vys., 030 m šir.). Vzedmuté tumby obou oltářů jsou vkusně profilovány.

Kazatelna na zdi severní visící jest prostá sice, ale sličná, slohem oltářům příbuzná.

Na prosté sluncové monstranci z konce XVII. stol., s pěkně tepanými okřídlenými hlavičkami, jest zavěšen vkusný zlatý šperk prolamovaný s rytým znakem.

K a s u 1 e. 1. bílá se zbytky barokového vyšívání z prostředka XVIII. stol.: květy vystřihané z původní látky a našité na látku novou. 2. zelená s pruhem podobně vyšitým.

Zbytek antependia oltářního, totiž plátno, na němž krásný pás lidového rázu mřížkováním vyšit, ze XVII. stol.

Křtitelnice cínová: zvonový kotlík 0'425 m v prům., 032 m vys., na třech ptačími drápy opatřených, v bradaté masky přecházejících, 0‘37 m vys. nohách. Na plášti naletované znaky: Kaplířů, Vidláků a Malovců, jakož dva železné kruhy ve lvích tlamkách. Tři hlavy ve vojenských přílbicích přidržují ploské víko, z něhož vyrůstá na oblém dříku drobný křížek (do

výše 052 m). Na okraji víka poškozený vrytý nápis věnovací (majuskulový) : »Leta Páně 1611. tato křtitelnice jest udělána za panování urozeného a statečného rytíře, pana Kašpara Kaplíře ze Sulevic, Jeho Milosti císaře římského rada a purkrabí kraje Hradeckého, a urozené paní Evy Kaplířové ze Slavkova a urozené paní Alžběty Kaplířové z Malovic a toho času

Nákladem vší osady toho záduší.« Hrubá

•ouředníka pana Jana práce. Obr. 65.

Dva páry bronzových svícnů kroužených, pěkné profilace, 0'36 m a 039 m vys., ze XVI. stol.

Zvony: 1. 098 m v prům.; při koruně dvouřádkový opis: „Jtnno bomini 1548 ijía rantpana fufa clí ab íaitbcm bet umnipofeufis | eí heafc mařic mrgtms cí omnibus Janci i s per nte magtjírum JiaftfíaumT Na plášti relief světice a dobře modelovaný hautrelief Kristovy hlavy.

2.    085 m v prům., s opisem: „Tcífja JMltie    slijí gest fcitío

} limit m nticsfic 13cncssomic.“ Za ozdobu má na plášti drobné reliefky obdélní" kové, vedle sebe kladené: dámy s dítkaini, rytíře; doleji: štěstěny s rohem hojnosti a kyticí, genia a opět dámy s dítkami.

3.    v sanktusové vížce, z r. 1785, s obrázkem sv. Barbory a písme-nami: I. W. K.

4. tamtéž s obrázkem sv. Prokopa z XVIII. stol.

Náhrobníky velmi četné: 1. z červeného mramoru 248 m vys. 142 7n šir. se dvěma pěkně řezanými znaky (Kaplířův a Malovcův) v oválném, stuhami opleteném věnci z listů vavřínových — Petra Kaplíře ze Sulevic <t 1576). Obr. 66.

2.    opukový 1'45 m² s reliefy tří dítek, synáčků Petra Kaplíře, v bohatých sukénkách, hrubá práce z r. 1575.

3.    žulový T27 m vys., 060 m šir., na orámované desce hrubými obrysy naznačená polopostava rytíře opřeného o štít; jest to Jan Vidlák Radimský ze Slavkova (f 1559).

ZÁMEK, jednopatrová bu

Obr. 66. Neustupov. Náhrobník Petra Kaplíře ze Sulevic (2⁻18 m vys.).

4.    žulový, 164 m vys., 074 m šir.; pěkně tesaný znak (dvě péra pštrosí a dva kvítky nad korunou) Anny Malovcové z Nespeřova (f 1560).

5.    z červeného mramoru, 1‘77 m vys., 0‘95 m šir., s reliefem ženské postavy (celé en face), chabě modelované, se znakovým štítkem u nohou (Eliška ze Slavkova f 1554).

6.    z červeného mramoru, 165 m vys., 080 m šir., se slušně provedeným znakem Maloveckým v hojných heraldických ozdobách. (Eliška Slavkovská z Malovic f 1584.)

7.    žulový, 1*30 m vys., 0'60 m šir., stejné úpravy jako č. 3. (Zdeněk Vi-dlák ze Slavkova, f 1562.)

8.    z hrubé žuly, 134 m vys.,

0‘83 m šir., se znakem Nespeřovským; zcela pokažený, z r. 1587.

9.    žulový, 1’58 m vys., 0⁻74 m šir. (Kuneš Vidlák f 1563.)

10.    opukový, 159 m vys., 0'76 m šir. se znakem Vidláků z r. 1545., valně porušený.

Nápisy náhrobníků viz v »Me-thodu« 1. c. a vyobrazení některých z nich v »Hradech* 1. c. 285 sq.

iHuMl

LtóEs    »»7fl

Í4

,gaÉ|i

.-i

P|§

gl|r^p

•VC

mm

m

dova do pravého úhlu stavěná, z konce XVI. stol. Vnějšek stavitelsky nanejvýš chudý a bezvýznamný. V zadním křídle zajímavá loggie (proti jihu) ušlechtilých forem, na oblých sloupcích spočívající a žebrovou štíhlou klenbou na obdélníky dělenou přikrytá. Ve sklepích několik kamenných ostění z doby Rudolfínské. (Vyobr. viz v »Hradech* 1. c. 282.)

PEČETIDLO na obecním úřadě, hrubé mosazné ze XVII. stol., 35 mm průměr, se znakem městským.

Obděnice, Obidenice.

S c h a 11 e r, VIII., 217. — S o m m e r, XVI., 174. — Vlasák, Okr. Sedlčanský 74—77. Ottovy Čechy VIII, 145 (s vyobr. kostela před poslední opravou.)

KOSTEL NANEBEVZETÍ PANNY MARIE (nyní filiální, kdysi farní). Stavba původně románská, z níž zachovalo se zdivo lodi, věž a kruchta.

pozdně gotické presbytář přestavěn. R. 1603. některé opravy.

V době

R. 1894—96 poslední obnova a úprava.

Presbytář gotický, pět stran pravidelného osmiúhelníka. Okna goticky do špice sklenutá bez kružeb. Rohy vnějšku jakož i obložení okenní

maltovou rustikou ozdobeny. Křížová klenba bez žeber v plochém svorníku se sbíhající. K pěti-úhelnému poli přiléhá obdélníkové pole křížovou klenbou bez svorníku překlenuté. Na této klenbě v římsovitě

I!

'ĚěJ,

TM

profilovaném rámci malovaný erb Krčí-nův s nápisem: ila-fcub Iircpn \ (iMcpnt a j ^eblcjían 1603.

Patky klenbové 4’48 m nad podlahou: akanthový list dolů obrácený (při poslední opravě dle zbytků starých patek z poč. XVII. stol. přidělány). Klenba presbytáře 7'13 m nad podlahou. Vítězný oblouk polokruhový, 6'68 m vysoký.

Věž původně dvoupatrová a svrchu dřevěným patrem s podsebitím a nízkou helmicí opatřená, byla později nepřiměřenou přístavbou o patro zvýšena. Ve druhém poschodí na všech stranách podvojná okna románská, oblým sloupkem na dvé rozdělená (obr. 68.).

Na stěnách chrámových objeveny byly při poslední opravě malby nevelké sice ceny umělecké, přece však rázem svým zajímavé. Vznikly při úpravě Krčínově r. 1603. (Byly zase po znalcově prozkoumání zabíleny.*)

*) Malby tyto, provedené al’ fresco, pokrývají stěny presbytáře pod okny, kdež se spatřují vyobrazeny v životní velikosti stojící postavy sv. Apoštolův, sv. Jana Křtitele

f-mmmtsmte .......

áSBmm

lll“í

IP■*

■ '    V......

V„.„ř-ě i² i’ ,» i⁵ ,» 7 f H

>— 6—<

Obr. 67. Obděnice. Kostel: Pohled, půdorys a profil sanktuáře.

Sanktuarium v pravé stěně lodi chrámové, ve výši 1*20 podlahou. Obdélníková schránka nyní bez dvířek (41 cm hluboká, 1‘92 vys., 72 šir.), s rovnoúhelnou rámcovou obrubou profilovanou, 16 cm širokou (obr. 67.)

m nad

i!'¹

i!

Kruchta kamenná. Pilíř čtver-

JF⁵

- 'Iv

íáJ

MÍ

hranný bez trnože s římsou (šikmo sříznutá deska) nese dva oblouky a klenbu bez žeber. Poprsní zeď kruchty ozdobena u hořejšího kraje profilovanou římsou a uprostřed nad pilířem massivním čtvercovým výstupkem.

— ~ rif

■r~.

Náhrobní deska K r č í n o v a, do pravé stěny presbytáře zazděná, 1405 m vys., 1'94 m šir. (obr. 69.) Na okraji nápis:

Obr. 68. Obdenice. Románské okénko ve věži.

Mnno brmini . . * obití nobili# eí streituus otr Safiníms Hrcpn be (Belcfan eí .^cbíqan, J?eblcpmae ctotíaítg, trout ca-sÍEÍIt Rrqtniaitt eí arci a IJDobbetttcenság bomtitus; atttnta cjua gaubeí tu co clo corpus rcqutrscaf itt sancía páce.

V dolejší části střední plochy mistrně tesaný znak Krčínův, v hořejší části nápis:

Jitrnice ne fraíri íuo innibeas; qutescií liber, íuíns, íanbcm actcmus. Bottperbtbtí Iuccnt, imo secttri-L't QUarissimam sortiíus est. Bon oexat

illum Itbt-

bo nec aoariíia, ncc Btuiítarunt cura ncqne | pauperíatis meíus, nec aitres epts oerbcranfnr (Eonoifiis; feb omnia rcnnn Baínrae Bona cum suittmo gattbto ef ícattqutítfafe recepif ont-M    beaíiíubine frniínr: qnapropíer jiere

felicem litoibia, nulíum bemeníia.

Zvon 1. 66 cm vys., 83 cm v průměru; kolem hořejšího okraje nápis: Jítnno botniltt mtl-e{trrto (Ercc ttortagejmto Bttarío l)oc opus ron-jtafum elí per magtjírum georgium. Na plášti 9 v předu polovypuklina sv. Kateřiny.

Obr. 69. Obdenice. Náhrobník Jakuba Krčina z Jelčan (l⁻405 tn vys.).

Z v o n 2. 53 cm vys., 65 cm šir. Kolem hořejší části pás s obou stran akantovými lupeny

a rytíře sedícího pod stromem a vzhůru k nim pohlížejícího. V lodi ozdobena toliko stěna severní mezi okny obrazem v nadživotní velikosti, představujícím nepochybně sv. Kryštofa. Ostatní plocha stěn, žlutě tónovaná, ozdobena byla černí napsanými texty z Písma a ěervenými hvězdicemi. Po obou stranách klenbových hran v presbytáři vymalován jest hrubý kyticový ornament, z něhož střídavě vynikají tři jablíčka a hrozny, nad nimiž stojí po ptáku — papoušku. Orámování oken provedeno vlysem stilisovaných akantových listů. Strop, prkenný, pomalován byl pestrými květy na hnědé půdě.

ozdobený. Nápis: ANNO 1701 VETERO PRAGAE ME FVDIT ANTONIYS SCHÓNFELDT. Na plášti čtyři poprsní medaillonky sv. evangelistů.

Zvon 3. 44 cm vys., 53 cm šir., zevnějškem předešlému zcela podobný; toliko letopočet jest: 1702.

Křtitelnice cínová, 84 cm vysoká (bez víka). U hořejšího kraje tři hlavy ženské, ušlechtile pracované. Nohy jsou nahoře na způsob korunovaných hlav královských sformovány. Ostatek velice prostý. Konec XVI. stol.

Barokový oltář bývalý, při poslední opravě odstraněný. Trosky jeho v kostnici a v kobce pod věží: veliká skupina 14 soch »Nanebevzetí P. Marie*, obstojně řezaných.

TVRZ bývalá, nyní na několik pop. čísel rozdělená. Klenutá brána zlámaného kamene, bez architektonických ozdob. Ve vedlejším stavení kamenné ostění dveřní, pravoúhelné, při vnitřním okraji v hořejších dvou třetinách šikmo sříznuté; v hořejších koutech trojúhelníkové kamenné výplně. Uvnitř stavení zachovala se dosud křížová klenba bez žeber. Staré polosesuté sklepy. Na straně západní příkop ve skále vylámaný, z něhož vede zasutá chodba směrem pod kostel.

¹

»ruinae proxima¹.

²

Ferdinandus Felix Comes Wrtby.

Olbramovice.

Schaller, o. c. VIII. 199. — Vlasák, Okr. Vot. 29 sq. — Lehner, v »Methodu«

XIV., 111 sq. (s vyobrazením)

Na poli č. pare. 13. nalezen vrtaný mlat (v Českém museu).

KOSTEL VŠECH SVATÝCH filiální (r. 1350 mezi farními).

Původně stavba románská, ze které zbyla pouze věž, nyní báňovitou střechou přikrytá. Loď, apsidou zakončená, okolo r. 1866 stržena a prostornější stavbou, opět apsidou zakončenou — úplně bezvýznamnou — nahrazena.

Věž hranolová, z lámaného kamene, prolomena jest ve svrchním patře po všech stranách dvěma řadama podvojných okének, sloupkem dělených, hrubé práce. Hrany zdivá, 1'14 m silného, obloženy jsou tesanou žulou; i sloupky, náběžníky a polokruhové záklenky jsou žulové. Sloupky jsou různě formovány: dřík jest nejčastěji oblý, 0T5 m v prům., nasazený na obdélníkovém podstavci, 0'28 m dl., 0.15 m vys., 0T6 m šir., jehož rohy jsou šikmo sraženy. Dvě okna mají po sloupku osmihranném, 046 m v prům. Hlavice nejčastěji schází anebo ji tvoří hrubá krychle 045 ?/z³, úplně bez ozdob. Náběžníky 0'63 m dlouhé, 0.32 m vys. jsou šikmou plochou sříznuté. Přízemní kobka dvěma střílnami osvětlená, zaklenuta jest kamenem půlkruhovou valbou na přič osy kostela. Vchod původního tvarn se nezachoval.

Svršek kamenné křtitelny (0'55 m vys., 0‘71 průměr) žulové: devíti-úhelníkový hranol ke spodu v komolý jehlanec sříznutý (vyobr. viz v »Me-thodu, l. c.); dole oblý dřík, v podlaze ukrytý.

K2j

[fífi

li

(M-

#-■'■" . -

ÉHS

mm

.*«*í

ř,£Éj

rCftiíi

Mg

:m%%«

SlJífi

iSftí

!Í:á

p-í

Eí;'i

^21

''*>>• '2|§H'

■»Jir |

Pi

f'i

□plit#

-,    př;!:

vi|

ť> O v>'- , .. -i rf

.    ¹ v ;

i . ; :v.f; /, Jll

> >ř«-í iPHf

|jV': , ;*irír;Jfí*- |-, . ₁

i

liH: #•!;&*

lib lil

*pšmĚ

W,

ffi!

= feifS

«*f“p

I4 4|».. í • <• „||;

■

mM%: -■ . ' :•■

; y:0

h 1    C;;, ('-•

SdNK

!!

s*

li;

•J

M«J«

fcV*

... *,

’tf; .. I t i >% /

sn

%JÉ^

tm

j'x&

i    ■

\y'< :yy

' ■ >/

<. .»*S|

¥ • y®3N

Ké'rl^’l

.^'‘'fížPř

'■ 'í

na

\:.z:

pj

..^rg    ; rk'?

... ( i;!*    / ? <" <?J šLjfá&ČthŠ&Á . ''.V’

f t 'WV V⁵*

*' y ■"*

. -.'lil I

ti

’r >•; .•

Ie: :]

Obr. 70. Olbramovice. Mešní roucho (1*04 m vys.)

v.

Oltář hlavní, dosti slušných, architektonicky uspořádaných barokových tvarů z konce XVII. stol., přenesený sem z kláštera sv. Jakuba v Praze.

Původní obraz Všech Svatých v rámci z vavřínového pletence umělecky bezvýznamný, visí nyní nad vchodem do sakristie.

Mešní roucho gotické z XV. stol.: na modrém aksamitu, žlutým vhloubeným vzorkem granátového jablka bohatě ozdobeném, našit kříž, 0’18 cm široký, figurálně vyšívaný. Půda je svismo vlnitými zlatými, do fialova naběhlými nitěmi pošita. Uprostřed obraz Ukřižovaného na hnědém oblém pni. Pod křížem P. Maria v tmavomodrém rouše a světlejším plášti a sv. Jan v hněděčerveném, zeleně podšitém šatě. Nad hlavou na duhovém obláčku poprsí Boha Otce žehnajícího; po stranách poprsí sv. Petra v hněděčerveném a sv. Pavla v žlutozeleném rouše. Pod křížem obraz sv. Prokopa s drakem, v červeném plášti, modrém rouše a hnědé kápi. Vyšívání, hrubým kolínským stehem provedené, jest velmi dobře zachováno. Nyní jest kasule tato basovitě přistřižena, 1'04 m dlouhá, 070 m široká (obr. 70.).

Mešní konvičky — zlacená měď — pěkných střízlivých forem, 0'115 m vys., z 1. pol. XVIII. stol.; podnos, též zlacená měď, hrubě vy-tepaným barokovým ornamentem na dně zdobený; prohýbaný okraj je profilován (z prostředka XVIII. stol).

Ve zdi hřbitovní část žulového náhrobní ku, 0'75 w širokého; na něm hrubě tesaný relief: ženská postava v kroji XVII. stol. s rukama na prsou sepjatýma.

někdejší původní zvon Matěje Špice

Zvony: 1. 0'80 m v prům. z r. 1545 — přelitý Bellmannem.

2.    průměr 0‘68 w, 0'65 m výška (s uchy). Při koruně opis: FRANZ • JOSEPH ■ KUHNER • GOSS MÍCH IN PRAG ANNO 1801 rokokovými svislými listy orámovaný. Na plášti reliefy: Bolestné P. Marie a znak Vrtbovský, pod nímž v půlkruhu dvojřádkový nápis: FRANZ : ADAM • GRAF : WRTTBI : LIESS MÍCH UBER [ GISSEN 1N PRAG ANNO 1801.

3.    v lucerně nedostupný, gotický.

pozůstatek

Při dvoře staré IYRZIS1E, obehnané příkopem a válem — v rybník, jenž dosud »Příkop« se nazývá, proměněnými. Ve dvorci obytné stavení jednopatrové, rustikované (kosmo dělené obdélníky škrabány jsou do šedé malty a stínovány), se zbytkem vysokého renesančního štítu to panského obydlí ze XVI. stol.

Při něm u silnice »KaIvarie«: u tří dřevěných křížů pískovcové sochy P. Marie a sv. Jana, pěkně pracované, z r. 1706, na žulových hranolových podstavcích. Z balustrády (profilované sloupce římsami spojené),> zbyla jen malá část’.

Oldřichovec.

Vlasák: Okr. Vot. 74. — Vilém Dokoupily »Methodu« XVI. 26 sq. (s illustracemi).

KOSTEL SY. HAVLA (1350 farní), filiální k Neustupovu, úměrná, drobná stavba z lámaného kamene uprostřed hřbitova na návrší při bývalém tvrzišti, bez věže; presbytář ranní gotikou v 1. pol. XIV. stol. zbudovaný při lodi nepochybně románské. Celek r. 1897 svědomitě v původním slohu

opraven.

Kněžiště z pěti hran nepravidelného osmiúhelníka sestrojené (hrana měří uvnitř 240 m), k nimž přidáno příčné travée, zaklenuto jest u výši 6'00 m hrotitou klenbou, osazenou v hranolových, fasetovaných žebrech, sbíhajících se v kruhovém svorníku, na němž jsou dva gotické klíče zkřížené vytesány. Původní klenba, kdysi zřícená, při poslední opravě obnovena, při

y//.

HÉH

.5    6

,8    9

io rtt

Obr. 71. Oldřichovec. Půdorys kostela.

čemž použito původního svorníku a žebra doplněna. Druhý svorník — stejné úpravy — zazděn jest ve zdi kovárny při silnici. Zvenčí opřeny jsou rohy presbytáře opěrnými pilíři, 0‘75 m sil., o jednom ústupku.

6‘00 vys.), přeložená

silným, 5'00 m vysokým, 3'40 ni šir.; profilování

cm

L o ď, skoro čtvercová (7 00 m šir., 8‘50 m dl rovným, rákosovaným stropem, oddělena jest od presbytáře hrotitým vítězným obloukem, 0 98 pochází z nynější opravy.

Zdivo v lodi

\ chod jediný, uprostřed jižní stěny, obložen jednoduchým hrotitým ostěním (2‘50 m vys, 1’40 m šir.) hruškovitě profilovaným.

1'10 m silné.

Okna (v lodi po dvou proti sobě, v presbytáři toliko tři — na jih a na východ) mají jednoduchou kružbu, dle zbytkův původních nyní všude doplněnou: podvojný, žlábkovaný trojlist, ve výseku nad nimi žlábkovanv kruh.

V severozápadní hraně presbytáře vloženo gotické sanktuarium Janovickému podobné (srv. obr. 40.): obdélníková schránka (l'00/0'70 ni)

jednoduchou povystouplou, na vnitřní hraně žlábkovanou lištnou ohražená, nese nasazený trojúhelníkový štít 0'62 m vys., podobnou lištnou obroubený; po každé straně vyrůstá z této lištny pět plochých, hrubě tesaných gotických listů, z nichž vrchní dva se dotýkají, tvoříce tak kalichovitou fiálu. Vnitřní plocha trojúhelníka vyplněna žlábkovaným trojlistem.

Z bývalého barokového oltáře, r. 1782 zhotoveného (nyní odstraněn a nahražen novodobým), zbyly slušně řezané sochy as 120 mvys.: sv. Havla sv. Václava a sv. Floriana a dvě drobnější sv. Sebastiána a sv. Rocha — po stěnách rozvěšené.

Na hřbitově pohozen prostý, žulový, goticky profilovaný, hranolový podstavec (nepochybně bývalé křtitelnice).

Osečany.

Schaller: VIII., ’87. — Sommer: XVI., 116. —Vlasák: Sedlčansko 157—158.

ZÁMEK na strmém břehu potoku »Mastníka«, střízlivá stavba na zevnějšku bez architektonických ozdob. V saloně na stěnách tapety na plátně malované, z druhé pol. XVIII. stol., nedávno K. Javůrkem obnovené, znázorňují: 1. společnost’ na pokraji háje pod sochou Dianinou, 2. zámek se stafáží, 3. výjev z vojenského tábora a j.

V    levém křídle zámku KAPLE SV. ANNY. Po obou stranách portálu sochy sv. Linharta a sv. Felixe. Nade dveřmi kaple nápisová kartuše a dva znaky, vesměs z kamene tesané. Prostičký vnitřek oživen toliko pilastry s římsovými hlavicemi; klenba jest valená.

V    polích nedaleko Osečan pěkná baroková socha sv. Jana Nep. (světec, ruce maje rozestřeny, klečí na oblacích.) Na hranolovém podstavci znaková kartuše, nad níž hraběcí koruna. Sochu postaviti dal Jan Jiří Bechyně z Lažan, jenž v letech 1720—1725 byl pánem na Osečanech.

Otradovice Bílé (Neustupovské).

Vlasák: Okr. Vot. 72.

mory

rVRZISTE, východně při dvorci pod hrází značného rybníka »Ko-«, se zbytky zdivá, obehnané v okruhu válem a příkopem.

Ve dvorci jižní pořadí budov jest zbytek zámku v XVII. stol. vzniklého, z něhož se zachovalo prostorné přízemí, klenbou na přič valenou půlkruhovými pasy opřenou, zaklenuté.

Otradovice Červené (Jankovské).

Vlasák: Okr. Vot., 87.

Pode dvorem na zahradě při č. p. 2. zbytky skrovné I V RZE původně velikým rybníkem do kola obklíčené. Nalezeny tu (kromě některých nádob,

> t§t M „I

.JS i ,    /-i

.2'

SS-rSyy. —-

ly

li

klíčův a pod.) úlomky gotických kachlů z prvé polovice XV. stoh (obr. 72.), nepolévaných, na nichž jsou v hrubém reliefu vypodobněni zbrojnoši v zajímavém odění, s cepy a kušemi do boje táhnoucí.

Ouběnice (Alběnice Úběnice).

Schaller, o. c. 85. — Heber, F. A. o. c. I. 225. — Vlasák, Okr. Vot. 100 sq.

KOSTEL SV. MARKÉTY,,

farní (r. 1350 farní, v XVI. stol. filiální, od r. 1819 lokalie, od r. 1856 opět farní), orientovaný. Věž a loď románská, kněžiště ranná gotika. V XVIII. stol. přistavěna sakristie a kostel barokově upraven. Poslední opravy v čase nejnovějším.

Obr. 72. Otradovice Červené. Úlomek kachlů. (0126 m vys.)

VĚŽ

z vrstveného, 1*10 m silného, ve svrchních patrech ustupujícího zdivá, pečlivě sdělaného z červenavého pískovce. V přízemí vchod do kostela, později upravovaný. V prvém patře se strany jižní vchod do věže

Éi

ÉÉ

Jm-MĚRT 1

O 1    23    4    5 b 7    &    9 )TL

-1-1-1-1-1-—i-1—

Obr. 73. Ouběnice. Půdorys kostela.

po schodech zvenčí upravených, sekanou žulou obložený a půlkruhem zaklenutý, 2 90 m vys., 1*15 m šir. Hrany hladké; tam kde záklenka počíná, přehražen jest otvor žulovou sekanou deskou, 0⁻17 m silnou, na dvé. Z věže vede stejně upravený vchod

o 0⁻15 m užší i nižší — na emporu, nyní barokovou.

3 05 m², po všech stranách potrojná okénka, dvěma sloupky dělená, třemi půlkruhy zaklenutá, 2’00 m široká, 1-73 m vysoká, přitesaným šedým pískovcem obložená. Zachováno toliko jediné

Ve svrchním patře — třetím

východní (obr. 74.). Sloupky nemají hlavic ani patek; jsou

oblé, dole 0’19 m v průměru nahoru se zužujíce v 0'175 m. Výška 1/23 m. Náběžníky tvoří půlkruhové desky, Neustupovským podobné, 0'50 m v průměru, 0'175 m silné; v čelech jsou sesíleny po každé straně o 0 06 ni silnou, 0'10 m vysokou destičku, jejíž spodní hrany jsou zakulaceny. Síla zdi v oknech 0'64 m. Prostřední patro osvětleno obdélníkovou střílnou (010 m sir., 0‘90 m vys.).

Loď skoro krychlová: 8'60 m dlouhá, 7'80 m široká, l'36m vysoká, rákosovaným stropem krytá. Síla zdí 100 m Východní rohy při úpravě

tiP

v/

Iři

li

v/

pL

IV

:■

rL

-v-

P¹

- r= -r

'1 T r r

£-=■£-r iž t* ( i* i* i" -t"—i'* m

Obr. 74. Ouběnice. Románské okno ve věži.

Obr. 75. Ouběnice. Kružba v oknech presbytáře.

po každé straně dvě — jsou nyní rozšířena, půlkruhem zákon-

v min. stol. segmentovitě sříznuty. Stěny, zvenčí hladké, ozdobeny uvnitř jednoduchými pilastry z malty (tři po každé straně). Okna, 4'25 m od podlahy

čena (Vilm výška, 1/14 7« šířka).

Západní zeď, lodi i věži společná, opřena jest příporami o jednom ústupku, 1‘20;tz silnými.

Vítězný oblouk půlkruhový, 0'62 m široký.

Kněžiště, před něž vsunut čtvercový choř (5'00 m²\ jest zakončeno pěti stranami pravidelného osmiúhelníku, 2'20 m měřícími. Výseče kamenné klenby 7'27 m vysoké opřeny jsou silnými žebry s hranami značně šikmo sříznutými, bez konsol. V choru sbíhají se žebra v kruhový světlík, 0*40 m v průměru, v kněžišti pak v kruhový svorník, krásně sekaným verai-koněm ozdobený. Okna jsou čtyři, slabě lomeným obloukem zaklenutá, po obou stranách špaletovaná, přesně v klenbových osách polygonu (severní chybí), 3'50 ni od podlahy, prolomená; výška 2’70 m, šířka 0‘75 m. Kružba z nich vylámána; zbytky její, hrubě ze žuly pracované, na hranách rovně sřezávané, zazděny jsou v novém tarasu hřbitovním (obr. 75.).

Ve stěnu severovýchodní vložen jest drobný sanktuář, jehož profily však jsou dřevěným obedněním zakryty. Síla zdi v presbytáři lTOm. Vnitřní úprava moderní.

Křtitelnice cínová, empirová: stojí na třech spárových karyatydových nohách (pěkně modelované dětské hlavy) a jest pěknou soškou sv. Jana Křt.

na plochém víku zakončena. Výška křtitelnice 0'54 sošky 025 ?n, průměr kotlíku O 34 m. Na spodní straně víka vyryt chronogram (1819) PATRON O exiMio Domino IOANNE RIDEL haeCCe loCalia-fVn-

mm

DATA EST, POSITVM-QVE HOCCE BAPTISTE-RlVM.V, Beze značky. (Obr. 76.) fFf'

■f

Kalich: 1. zlacený, 0'225 m vys., z r. 1701, bez ozdob. Noha, na okraji prohýbaná a profilovaná, nese nápis:

Wenzel Radetzky Frei-herr von Radetz.

2. ze zlaceného stříbra,

0 22 m vys., ušlechtile profilovaný. Na číši jemně vyryt oválový obrázek sv. Anny (0'037 ni). Pod ním:

IS

E MI . Ao 1729. Punc

pražský a značka

Zvony:    1. krásně

—Í57i«7

Obr. 76. Ouběnice. Křtitelnice. (O-79 m vys.)

upravený. Průměr 0‘80 m, výška O¹83 m. Při koruně vlys 0'045 m široký, na

v drobné pak na stráži stojí, čte se: BRICCIUS

němž se nepravidelně střídají drobné reliefy: svatba v Káni, obrácení Šavlovo, milosrdný Samaritán a Vzkříšení Lazara. Pod-nimi věnec akantových převislých listů. Na plášti reliefy. smrt s děckem v náručí, Ukřižovaný, >Zvěstování* v renes. věnečku, dva znaky a orámovaný nápis: »AVE etc.« Při okraji otisky mincí (Ferdinandovy a dvou Jáchymovských, letopočtem 1549 označených); štítové kartuši, při níž antičtí obrněnci

PRAGENSIS AVXILIO DIVINO ME FECIT. ANNO DOMINI: MCCCCCLXVIIII.

2. z r. 1410, Bellmannem přelitý.

Jižně při kostele stávala TVRZ, krytou dřevěnou chodbou s kostelem spojená, v jejíž rozvalinách nalezeno bylo stříbrné pečetidlo s majuskulovým opisem: S. DRZIKRAI FILU HROZNATÉ DE ALBENIC a znakem (vyobrazení viz u Vlasáka 1. c.). Zbytky její byly při nedávném rozšiřování hřbitova rozebrány.’

Pačická hora.

Hradiště (nedokončené); srv. Sedláček Místop. slov. 276, čís. 50.

Petrovice.

Schaller, VIII., 221. — Sommer, XVI., 184. — Vlasák, Sedlčansko 112—113.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA (již r. 1352. farní), orientovaná stavba původně gotická, r. 1721 v barokovém slohu přestavěná; průčelí a věž z r. 1778.

Presbytář původní, čtyřstranný, goticky sklenutý křížovou klenbou a žebry, jež v hladkém svorníku se sbíhají. Žebra klenby začínají se ve výši 83 cm od podlahy. Výška klenby (od podlahy ke svorníku) 5’90 m. Okna rozšířená (za oltářem okno ellipsovité, v jižní zdi obdélníkové, nízkým segmentem překlenuté).

V    jižní zdi lodi chrámové gotický portál do špice sklenutý (2'41 m vys., 1'28 m šir.) s profilací skládající se ze dvou hruškovitých prutů, jednoho polokruhového a čtyř žlábků.

Vítězný oblouk, dříve zajisté zašpičatělý, nyní barokně zprohýbaný.

Loď 20 79 m dlouhá, r. 1721 prodloužená a barokově upravená, osvětlena jest čtyřmi obdélníkovými, nízkým segmentem překlenutými okny. Strop rovný, ozdobený jednoduchým, barokně zprohýbaným rámcovitým římsovím z malty.

V    průčelí věž do osnovy stavby pojatá. Průčelí rozděleno pilastry s rovnými římsovými hlavicemi ve tři díly, z nichž prostřední mírně v před vystupuje, spodní část věže tvoří a hlavní vchod obsahuje. Nad vchodem letopočet 1778. Výše okno vedoucí na kůr, překlenuté pažením uprostřed prohnutým. Nad římsou střední části segmentový architrav římsový, pak nízká rustika s ellipsovitým oknem uprostřed a nad její římsou nejhořejší patro věže s pilastry po stranách a s římsou, jež uprostřed (pro hodiny) jest prohnuta. Helmice cibulovitá, šindelem krytá.

Ze starého oltáře, r. 1726 pořízeného, zbyl při obnově r. 1891 provedené bohatý barokový rámec řezaný, obklopující nové sousoší. Stuhy stilisovaným lupením se vinoucí tvoří nad obrazem malou architektonickou římsu. Oltářní obraz k němu maloval (podle inventáře) r. 1746 »Schmidl, malíř Bechyňský«. Představuje sv. Petra, an přichází návštěvou k sv. Pavlu za stolem sedícímu a píšícímu. Zpod přikrývky aksamitové, se stolu až k zemi splývající, vykukuje rozpustile drobný andělíček. Horní plocha obrazu oživena jest vznášejícími se andílky, kteří nesou odznaky mučednické. Obraz jest slušně malován manýrou Brandlovou.

Na stěně v lodi proti dveřím kříž s krásnou sochou Ukřižovaného, 1¹00 m vys., z poč. XVIII. stol.

Varhany v úhledné barokové skříni z r. 1761.

'F:

mm

..    - ^ .m

Křtitelnice cínová, ba-roková, velmi úhledných forem,. 1'24 m vys., zakončená křížem^ na němž pěkně modelovaná soška Ukřižovaného jest na-nýtována. Kotlík (050 m průměr), ozdobený dvěma lvíma škraboškama s kruhy v tlamách,, stojí na třech kozích nohách. Čte se na něm letočetný nápis: BAPTISTERIVM ISTVD PRO-CVraVIt aC gratis obtV-

Obr. 77. Petrovice. Relikviář (0⁻21 m vys.).

LlT: IGNATIVS MÁLY CV-RATVS PETROVICENSIS PER ANNOS QVADRAGlNTA TŘES., (totiž r. 1811). Na víku značka konvářova: Boží oko v trojúhelníku, písmena IMB a letopočet 1769.

Kalich bronzový, hladký, 0 22 m vys.; číše i noha krouženy, ořech sploštělý, prostoupený kosočtve-rečnými pruty, litý. Prostá práce z konce XV. stol. (Nyní ve sbírkách křest’. Akademie v Praze.)

Relikviář stříbrný (obr. 77.) v podobě prolamované destičky, pěkně tepaným rostlinným ornamentem s andílčími hlavičkami ozdobené (021 m vys., 017 m šir.), v koženém pouzdře, do něhož jsou vkusné zlacené ozdůbky vtlačeny. Beze značky. ¹)

Zvon 1T1 m šir. 088 ni vys. Na plášti k východní straně polo-vypuklina sv. Petra. Nahoře kolkolem nápis ve dvou řádcích:

i .Hnito 2 Bomittt § mileftmo ů Éhtiitnmfmmo 2    2 illa a tam-

pana 2 fusa 2 psí § iit 2 bonro a magistři 2 bacfolomei 5 tn 2 l&ooa 2 (Ciuifafe f pragcnci 2

x &x x quo 2 laus z bai z patři x omniprírnít 4 tí o bratr 5 marir * rrmprr a mrgtmg z rf ů mmtifwa ů rancfts 2 rrni z rancír z spiritus 2 rrpír ů íuontm ů (ílorbr 5 tibrlium z

2. Umíráček, z r. 1747.

V presbytáři do bočních stěn vsazeny malé náhrobní desky mramorové dvou jesuitů r. 1646 tu zemřelých.

Figurálně vyšitý kříž z kasule mešní: uprostřed P. Maria s Ježíškem, nad ní poprsí sv. Voršily, pod ní dvě obdélníková pole vždy po dvou celých postavách světic obsahující; v příčném břevnu poprsí sv. Kateřiny a sv. Barbory. (Srvn. Met hod 1896, str. 31—33.) Stol. XV. (Nyní majetek Umělecko-průmyslového musea v Praze.)

m.

Na náměstí drobná pískovcová socha sv. Václava v typickém brnění na oblém renesančním sloupu žulovém s hrubou korintskou hlavicí, z druhé pol. XVII. stol. Výška c. 3'00

BÝVALA RESIDENCE JESUITSKÁ. Jednopatrové prosté sta vení se zděnou věží ze stavby samé střechou vyčnívající a dvěma pilastry v rozích každé strany ozdobenou. Svršek věže cibulovitý, šindelem krytý.

ZÁMEK, prosté obdélníkové dvoupatrové stavení ze XVII. věku, r. 1887 přistavěním nárožních věží rozmnožené. Ve sklepích kamenná futra obdélníková s náplněmi v hořejších rozích.

Ve sbírce nádobí vyniká zejména hliněný džbán, domácího původu, nepolévaný, ozdobený nasazovanými festony a kyticemi lidového rázu ze XVII. stol.

Plesiště (Plešiště).

Vlasák, Okr. Sedlčanský, str. 68.

TVRZ. Zbytky její ve statku čís. 1., tak zv. »Holanova turyň« (špýchar), dvoupatrové mohutné (8 m vys., 8‘74 m šir.) čtvercové stavení bez ozdob architektonických. Síla zdivá dole 2'34 m, pod střechou 137 m. Z lomového kamene; rohy z tesaných kvádrů. Dolejší místnost’ klenutá: uprostřed ne-profilovaný pás; z obou jeho stran po jedné valené klenbě.

Počepice.

Schaller VIII, 214; — Sommer XVI, 169. — Vlasák, Okr. Sedl. 54—55.

V zahradě čís. 28 nalezeny popelnice.

1352. farní)

r.

KOSTEL SV. JANA KŘTITELE (farní, již při

Stavba původně gotická, r. 1790 přestavěna.

Presbytář nízký nepravidelný čtyřúhelník křížovou klenbou, v hladkém svorníku se sbíhající, překlenutý. Žebra, spočívající na konsolách jehlancovitých

počínají se L84 m nadTpodlahou. Vítězný oblouk, goticky sklenutý, bez profilace, otvírá se v šířce 5 m a jest asi 6 m vysoký. Presbytář osvětlen dvěma okny, jež druhdy bývala gotická, nyní rozšířená, obdélníková a seg-mentovitě zaklenutá. U zevního levého rohu presbytáře podpěrný pilíř. Na pravé stěně presbytáře nad vchodem do sakristie pod špicí klenby dva

Jim*

:,:yL

wM

■■Mii

malované znaky v kar-tuších vedle sebe, dříve zabílené, nyní odkryté (v pravém znaku čáp, v levém štít na dvé vodorovně dělený, černožlutý) pod nimi nápis

j^cfcr ]3oL'qjÍqbi) s }i^oqBptí| a na

Mttm J^oqqnt...

« jjamntia.

1553.

IšSSm

w ■>

Vchod do sakristie gotický: ostění pravoúhelné na hraně sříz-nuté; v koutech trojúhelníkové výplně.

Ob.i. 78. Počepice. Monstrance. (0⁻57 m vys.)

Loď chrámová, r. 1790 prodloužená, jest prostý obdélník, na levé straně třemi segmentem překlenutými okny osvětlený. Strop plochý rákosový ozdoben jest rámcovou, barokně zprohý-banou římsou; uprostřed v oválu znak Lobkovický. Gotický portál v pravé zdi lodi chrámové, 1*27 m šir. a 2'38 m vys.; pažení profilované (dva hruškovité články a jeden polokruhový; mezi nimi polokruhové žlábky).

Oltář barokní: dva sloupy korintské a několik spojených pilastrů nese kládí, na němž ve středu nad oltářním obrazem malá kartuše. Po obou stranách obrazu (nového) na barokních konsolách, šikmo k tabernákulu nachýlených, socha sv. Jana Nep. a bl. Jana Sarkandra. Po stranách nad vchody za oltář sochy sv. Martina a sv. Františka Xaverského — vesměs chatrného provedení.

Monstrance stříbrná, baroková, střed srdcovitý, obklopený rostlinným stylisovaným ornamentem, do nějž vkomponovány jsou čtyři okřídlené andílčí

hlavinky, holubice a nad tím Bůh Otec. Vzadu paprsky. Nodus litý cise-lovaný: andílčí okřídlené hlavičky, mezi nimi visí ovocné festonky. Na noze dvě andílčí hlavinky; ostatní dekor tvoří stylisované růžice    ^

a listy. Rozměry: 57 cm vys., 25 cm šir. (obr. 78.). Značky

P a c i f i k á 1 barokový v podobě kříže z mědi tepaný, stříbřený, částečně zlacený, 37 cm vys., 21 ‘Sem šir.

Tři obrazy ze života sv. Stanislava Kostky (1. sv. přijímání nemocného sv. Stanislava, 2. sv. Stanislav andělem vybídnut, aby vstoupil do Tovaryšstva Ježíšova, 3. mládež uctívá sv. Stanislava) na pravé stěně lodi chrámové zavěšené, a obraz »Sv. Karel Borromej-ský podává sv. Aloisiovi prvé sv. přijímání* na stěně levé, vesměs na plátně malované.

m:

Zdařilé (zejména první dva) výtvory Ignáce Raaba S. J. (nar. 1715, zemř.

1787). Pocházejí prý ze zrušeného kláštera Zbraslavského.

........ - a

‘ĚjĚf

Obraz sv. Jana Křtitele, nyní na hudebním choru zavěšený, na plátně malovaný: sv. Jan Křt.

(postava po kolena) sedí, v pravé svislé ruce volně drže hůl s nápisem «Agnus Dei«, levou dolů ukazuje. V levo dvě hlavy, ženská a mužská. Kolorit přitmělý. Dobrá práce z druhé polovice XVII. stol.

Obr. 79. Počepice. Pontifikální křeslo v kostele.

Obraz »Herodias nese hlavu sv. Jana Křtitele« (nyní v chodbě farní budovy visící) na plátně malovaný, 61 cm šir., 85 cm vys.: Herodias nese na míse zsinalou hlavu sv. Jana Křtitele; v právo stařena ukazující na sťatou hlavu, v levo kat s mečem krví zbroceným (poprsní figury). Zdařilé dílo z druhé pol. XVII. stol.

Křeslo pontifikální, pěkná baroková práce řezbářská (obr. 79.). Ve střední části ze zprohýbaných lupenů vytvořené hořící srdce, šípem protknuté a na knize spočívající. Vzadu na sedadle vyřezáno jméno původcovo: F. RVPERTVS A S. DOMINICO | FECIT A. D. | MDCCLXVI. Křtitelnice cínová (52 cm vys.), kotlík dvakráte vydutý. Na víku 3 andílčí hlavy bez křídel, jichž poprsí přiléhají k dolejší části křtitelnice. Po stranách lví hlavy s kruhem v tlamě. Počátky noh na způsob karyatyd zformované. Na víku skupina ze dřeva řezaná (poškozená): sv. Jan křtí P. Ježíše.

Zvon 1. 1*04 m šir., 0'80 m vys. Uprostřed na plášti krucifix s volně připevněným litým korpusem (odchlíplé a sešlé), po stranách polovypukliny: vpravo sv. Vácslav, v levo sv. Sigmund, pěkně modelované. Kolem hořejška věnec s medaillony, jež delfíni drží; v medaillonech střídavě poprsí muže se špaň. kloboukem na hlavě a poprsí dámy. Pod tím trojřádkový nápis:

S. JOHANNES IM III. CAP. VND WIE MOSES IN DER WYSTEN EINE SCHLANGE ERHOHET HAT ALSO DES MENSCHEN SON ERHOHET WERDEN AVFF DAS ALLE DIE AN IN GLAUBEN NICHT VERLOREN WERDEN SONDERN DAS EWIGE LEBEN HABEN. ALSO HAT GOTT DIE WELT GELIEBT DASS ER SEINÉN EINGEBORNEN SON GAB AUFF DAS ALLE DIE AN IN GLAUBEN NICHT VERLOREN WERDEN SONDERN DAS EWIGE LEBEN HABEN. AMENN. Pod tím gotický liliovitý ornament.

Při dolejším okraji okruh z gotických lilií a nápis:

IM 1555 IAR GOTT ZU LOBEN VND EHREN PIN ICH DVRCH DAS VEYHER GEFLOSSEN. MAGISTER THOMAS IAROSCH ROMYSCHER MAY-STET BVCHSSEN GIESSER.

Zvon 2. 0'93 m šir., 0'60 m vys. Nahoře festony s květem slunečnicovým a jinými květy. Na plášti sv. Pavel na barokovém podstavci a podpis:

IN HONOREM DEI AC | SANCTI IOANNIS ET j PAULI | CAMPANA HAEC OBLATA FVNDITVR.

Vedle znak Lobkovický a podpis: f DIRIGENTE FERDINANDO | PRINCIPE | A LOBKOVICZ.

Po stranách na plášti polovypukliny: sv. Jan Kř. (pod ním letopočet 1761) a postava mučedníka s palmou v ruce. Kolem dolejšího okraje:

f JOHANN CHRISTIAN SCHVNKE PRAGER ALTSTAEDTER BVRGER STVCK VND GLOCKEN GIESSER MEISTER f A FVLGVRE AC TEMPE-STATE DEFENSOR ESTO CHRISTE.

Dva pěkné renaissanční kachlíky v Počepicích nalezené jsou nyní uloženy v okr. museu Sedlčanském.

Podhájí Nalžejovické.

Hradiště nad potokem Nalžovickým. (Viz Hebeřs Burgen VI, 227 ; Sedláček Míst. slov. str. 276 čís. 52.)

Porešice,

Na zahradě čís. 19. mohyly dosud neprozkoumané.

poschodí z

T\ RZ. Brána zbořena

r. 1894. Vysoké čtvercové stavení o jednom lomového kamene (nyní sýpka) bez ozdob kamenických. K jihu a východu v prvém poschodí úzká střílnová okna.

Prčice.

Vlasák, Sedlecko 67—99. — Lehner v »Methodu« XIV. 113.

KOSTEL SV. VAVŘINCE, farní (již 1\ 1352 připomínaný),prostorná

orientovaná budova z lámaného omítnutého zdivá. Na mohutné vysoké věži jakož i v zadní části lodi patrny jsou stopy románského slohu; ostatek ranná gotika. Sakristie bezvýznamný přístavek ze XVII. stol. Značnější stavební opravy z roku 1730, kdy byla i věž přistavována a nynější bání přikryta. Nejnovější opravy z r. 1887.

ýšku,

-í--- 1

•v á

-um

V ě ž v západním průčelí, v ose budovy vztýčená, čtvercová, má v přízemí kobku 3'60 m² valené do půlkruhu překlenutou, přístupnou z vnitra kostela vchodem půlkruhově zaklenutým; vchod měří 1'70 m na v 0'70 m na šíř. Prvé patro, nyní trámovým stropem na dvé rozdělené, jest opět valené překlenuto. Přístupno jest jí 4:1    /,

z empory, na niž se vchází po schodech zevně při věži upravených. Obojí

vchod, na emporu i z empory do věže, f |J|c íj stejně jest upraven jako vchod do V j !| k| kobky přízemní. V druhém patře uštu- ■ : \ I, j

-i

puje zdivo — dosud P45 m silné — o 0⁻30 m ; stěny jsou tu prolomeny půlkruhovými okny 1'50 m širokými i vysokými, z nichž severní jest nyní zazděno.

Loď obdélníková, 915 m široká, f;

Obr. 80. Prčice. Kamenné sedadlo v kostele.

13⁻20 m dlouhá, 11 "60 m vysoká, přikryta jest rovným, rákosovaným stropem, a osvětlena čtyřmi nově upravovanými štíhlými okny, z nichž patrně kružby vylámány, 5'70 m vys., 085 m šir. Toliko nad emporou zachovalo se po obou stranách po okénku románském, 1 '05 m vys., 0'20 m širokém, 4'90 m nad podlahou, bez ostění, půlkruhem zaklenutém, jehož špaleta do vnitř i zevně rozevírá se na 1'50 7« výšky a 0'62 m šířky. Síla zdivá v lodi 1T0 m.

Vítězný oblouk 8’65 m široký i vysoký, 0'85 m silný, na hranách rovně sříznutý, sklenut je ve hrot.

Okna, v osách klenby prolomená (k severu byla při budo-

vi.

Velmi úměrné kněžiště, zevně kvádrovými opěráky o čtyřech ústupcích opatřené, 10'60 m vysoké, skládá se z obdélníkového travé, 740 ni šir., 5'60 vi dl., a pěti stran nepravidelného osmiúhelníku, jehož strany měří 240—3'60

vání sakristie zazděna), týchž rozměrův jako v lodi, jsou kružeb pozbavena. Klenba presbytáře (kamenná) spočívá na kamenných žebrech 046 m širokých, 0'20 m z klenby vystupujících, na hranách mírně žlábkovaných.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Sedlčanský.

Žebra vyrůstají z konsol dílem okrášlených gotickými listy, dílem edno-duše v jehlan přiříznutých. Síla zdivá 1'25 m.

Po epištolní straně upraveno jest ve zdi presbytáře sedile půlkruhem překlenuté, na hraně kamennou povystupující lištnou, goticky profilovanou,

obložené (obr. 80.).

Oltáře (čtyři) i kazatelna jsou barokové; ničím zvláště nevynikají. Oltář hlavní i oba oltáře v lodi pořídil Jan Vít Malovec, jenž byl pánem na Prčici v letech 1725—1768.

|l

i/,

mí

Vedle vchodu do sakristie v úpravné, za-sklenné skříni barokové stojí krásná soška P. Marie 093 m vysoká (bez podstavce), ze dřeva řezaná. P. Maria vypodobněna jest v celé postavě, stojíc levou, v před posunutou nohou na půlměsíci, a držíc na levé ruce neoděného, žehnajícího Ježíška, v pravici pak žezlo. Soška je zlacena; toliko inkarnát a vlasy jsou malovány barvami. Pojetí značně realistické, výraz velmi líbezný, úprava bohatého roucha mistrná. Vynikající umělecké dílo z prostředka XVII. stol. (obr. 81.).

Po druhé straně vchodu nad novodobým oltáříkem obraz sv. Barbory, zdařilá to kjH kopie výborného italského díla, na plátně ma-lovaná, svěžího koloritu, 0'87 m vys., 063 m šir. Sjll:    za broušeným sklem v krásném barokovém

. Balt rámci zlaceném. Rámec tvoří plochá lištna, 0'15 m široká, prokládaná zrcadélky, v nichž jsou vbroušeny rostlinné, stylisované ornamenty. Nahoře jest bohatě řezaný štítový nástavec, 075 m vysoký, rovněž hojnými zrcadlovými ozdobami proložený a vkusnými maskaronv okrášlený (obr. 82.). Počátek XVIII. stol.

•čti*-

Obr. 81. Prčice. Socha Madonny. (0-93 m vys.)

Na protější stěně presbytáře dva pěkné obrazy z konce min. stol. na plátně malované, obdélníkové, l⁻67 m vys., 113 m šir.: »Sv. Josef* (jemuž Ježíšek klade korunu na hlavu) a »sv. Anna« (učící P. Marii, kteréž anděl také věnec na hlavu pokládá). Pojetí klidné. Líbezná, dobře propracovaná malba širokých forem, kolorit značně stlumený. Kostelu daroval Dr. Kaňka z Jetřichovic.

V sakristii renesanční obrázek nejsv. Trojice, 050 m šir., 0‘69 m vys., malovaný na dřevěné desce pokryté silnou vrstvou rudě zlacené sádry,

z níž postavy obrazu poněkud (reliefovitě) povystupují. Okolo postav věnce obláčků paprskovitě ozářených, opět reliefovitě zvýšených, v nichž se andílkové vznášejí. Zajímavá, ač umělecky slabá práce z prvé polovice XVII. stol.

Pacifikál, 035 m vys., ze zlacené mosazi; noha oválová, ve čtyrlist dělená, ozdobena jest vkusným listovým ornamentem, naturalisticky podaným, a čtyřmi na-nýtovanými tepanými obrázky: sv. Vojtěcha, sv. Jana Nep., sv. Antonína s Ježíškem a sv.

Apoleny. Hruškový ořech nese prostý kříž s nanýtovanou soškou Ukřižovaného. Beze značky. Dobrá práce z konce XVII. stol.

Kalich stříbrný, zlacený, 022 m vys., ozdobený na noze i číši dosti jemně tepaným ornamentem (motivy akantového listu, v nějž vloženy jsou andílčí hlavinky a symboly umučení). Na obrubě tečkovaný nápis: NÁKLADEM WACZLAVA IV STA KATERZINI IV-STOWI A IACVBA IV-STA KAVPENI A 1689.

Značky: znak pražský a

Ífcíi

' vý

NI

" .-.v

JPP

SptJ.v

5s| * &

£1 ijís •

iw

v

i? «• * r

TS

V:

%\

íi.

i A-

• ■i*

'iíA

Uf?

ff

imJ íS k

-1

fe

tm

?r

Monstrance, ciboř a kalich ze zlacené mědi, slušně tepanými empirovými motivy ozdobené, z r. 1806.

Lampa cínová (0‘55 m průměr baňky) před hlavním oltářem a 12 svícnů cínových (0‘60—0'7vys.) na trojbokých nohách, empirové, slušných forem, koupeny r. 1818 v Praze.

Na skříni v sakristii oltářní křížek dřevěný, na pěkně profilovaném čtyřbokém podstavci, s obrazem Ukřižovaného z cínu ulitým, 0'20 m vys.;

Obr. 82. Prčice. Obraz sv. Barbory. (1'77 m vys.)

6*

na podstavci cínová destička s vyrytým nápisem: NÁKLADEM WACZLAWA SLAWY j KA PEKARZE SAVSEDA | W MESTE TABO | RZE, SYN NE-MECZKA MYNARZE | POD ROHOWEM A : D 1645.

V sakristii chová se vojenský cep z XV. stol. na žerdi 1'45 m

*-

mi

■i1

-1

. -r-v

Obr. 83. Prčice. Křtitelnice.

dlouhé, hadovitě železným obručem ovinuté. Biják oblý, k oběma koncům se zúžující, 0'40m dlouhý, jest pobit třemi obruči ; hřeby zabity jsou jenom s polovice a trčí silnými hroty na 1 cm ven; na povrchu bijáku napjaty jsou podél čtyři kroucené, silné dráty. Cep váží 1750

Křtitelnice cínová, renesanční, ušlechtile pracovaná (obr. 83.) . Sesti-boký, na způsob komolého jehlance ustrojený džbeřík, 045 ni v průměru, 0.34 m vysoký, stojí na třech ^-ovitých nohách (030 m vys.). Vodorovné hrany jeho ozdobeny jsou vkusným věncem drobných festonkův, nároží pak velmi pěkně modelovanými ženskými maskami. Víko, ploché, vztyčuje se uprostřed a nese štíhlý, hladký kříž (výška i s křížem 0'55 ni). I zde jsou vodorovné hrany krášleny festonovým věncem, nároží pak sličně na víku vyryt

upravenou okřídlenou hlavičkou. Pod křížem letopočet 1664, staroměstský znak a značka

0‘80 vi průměr, 0‘77 m výška (s uchy pletenco-\ými), hiubě pracovaný. Při koruně dvouřádkový opis, akantovými listy obroubený:

Zvony:

1.

co

Ol

kračuje :

LETHA • PANIE • M • D C IIII • TENTO ZWON GEST SLIT • KE CZTI A • K SLAWE • BOZI • HANS PAVR IAN KOPITLA

XNSKi MATH, : XXV CAP BDIETE NEB NEN-WITE DNE ANI HOD • YAN ROKOS, yaross Benedikt STARSSI KOST

ELNIK

jenž pokračuje při okraji:

ZA KNIEZ ADAM BERKA WODNIANSSKI TOHO CZIASV FARARZ PRCZICKI MATHAVSS : • YAN MVDROCH WACLAW STEY WACLAW CZAPEK IAN KRÁL GIRZIK KYZELKA DIRIK SOBISSEK KATERZINA EMA MANŽELKA | YAN SOBISSEK YAN ZBANEK MIKVLASS PETR HAWL SWATEG DWOPAK FILIP • IANS : ZÁKONÍK MIKULASS BOHDASKEG MATHAVSS ZELENKA GAROLIM KRZIZV GIRZIK SKALNÍK YMAN TV-MOVEC YAN BECZWARZ ACLAW KRCEK.

Na plášti:

VROZENI A STATECZ I NI RITIRZ PAN HVM ! PRECH

CZERNIN Z CHV | DIENIC A NA PRCZICI | VROZENA PANI EWA | WORACZICKA j ZDENIEK WORACZIC j KI S PABIENIC.

Zvon 2. 0'71 m v průměru, 0’70 m výšky (i s uchy hladkými), z prvé pol. XIV. stol., bez ozdob. Při koruně majuskulový nápis, dvojitou čarou opásaný, 0'05 711 široký (obr. 84).

Náhrobníky: 1. pod kruchtou při severní stěně kostela, žulový, T64 m vys., 0'82 m šir., s reliéfovým znakem Vrcho-tickým (na štítu tři vodorovné pásy, nad helmicí kohout); zna' kové pole jest hrubě nastíněným gotickým zaklenutím v podobě lomeného oblouku prohnutého ohraničeno. Při okraji rámcový nápis (poškozený), jenž pak v horní polovici nad znakem po

.... jroaf .... | lukalli; (Ema~geltjíu umrjel ift úrodni; ]Ban ^h;bor IBrríjofg | .... a na lP>r |    tu nfmnaqfu

bobgnu a pan Buofj rac$ bujlp | gefjn ntilnjltjtti beghj j letí) mu Brdo mojmb | Ejaf a íuío g”f potfjcmm" *)

2.    vedle předešlého, T70 m vys., 0'85 m šir., žulový, s renesanční znakovou kartuší. Nápis:

»3tEÍa 2LYXM (t. j. 1576) ítt |íig | t'bu gigtb Jinrteblnu nebelij MmrjEla }$amj j altjna IBrdjofgq | ha líropcjrjcj tuto gejí iue gmsno Bon; potfjoroa | na ]3att Bu°ír ra~j buflp gegt; im;-lolfrno be~íij.«

3.    nejlépe zachovaný, z roku 1538, v severozápadním rohu podlahy, žulový, T57 m vys., 0’98 m šir.; nápisem orámovaná

*) Zemřel r. 1576.

*Huo>t«íB?íBi3HK5 ňRaiff^gn ero ftt oouha d aí ^

Obr. 84. Prčice. Nápis na zvonu.

plocha upravena jest architektonicky (po goticku) jako dvojnosé okno prohnutým hrotitým obloukem zaklenuté, jehož pozadí jest panelováno. Znak jako při č. 1. Nápis:

icía 38 (t. j. 1538) in posteli rarltíranoqm ra í;obtmi rta not? a ínjlo íc~ br~ (Strp; pa~ 3tjkmunb JÍIaufŘo* Jnntp praní bohtmal W prqiqt; ra autr . . . radkcmoq" .....

4. v protějším rohu, žulový, 1 33 m dl., 0⁻76 m šir., s kartuší znakovou a nápisem :

1593. VMRZELA | PANNA DOROTA WRCHOTICZKA • Z LAUT KO WA NA DEN OBIETO WANI PANNY MARIGE BYLA CZERA | PANA MIKO-LASSE MLATSSYCHO WR | CHOTICZKO ZL j AVTKOWA.

Ostatní (počtem ještě tři), znakem Vrchotických označené, také žulové, mají nápisy již úplně otřelé.

Uprostřed lodi v podlaze zasazeny jsou mramorové náhrobníky: Jana Víta Malovce (ý 1769), Marie Anny Malovcové z Běšin (f 1758), jakož i dva jiné — vesměs s nápisy úplně vyšlapanými.

Na HRBÍ I O V E vsazen do zdi náhrobník z červeného mramoru, 0 75 m vys., 048 m šir., pěkně pracovaný, s nápisem:

»©tttn grjí JNuIjoraan Jtjrt Mrn | praxfjo a Jřafrqttelra njftrp J?a | ita Btatmiliana Hbrlrmifktjřra [ ; MMrmtfloraJt dí Hropttr J^anij | íiatfirrpmj ropné líDogfuímJítr \ IU | illrajítq Jí ; raogkoraa ftíertp Je Celí; | a J^anie 1615 ntrírag narobtl ra be j raiít Bebtelití; J^o Jrnrít J^aita oí | qe Jitn;í;o (SeI;o| íieío fuío obpocpraa | a rajkqtjjrttt rabo|íneí;o oc;eharaa.«

Pod nápisem znak: dva kamzíci vztýčení na skaliskách.

Nad hřbitovními dveřmi část pěkné mříže ze XVII. stok, ukované z oblých prutův pěkně vinutých a zakončené křížem.

Kříž náhrobní, 122 m vys., ze železa kutý, barokový, ozdobený listy a růžičkami.

Na NAMÉST I slušná pískovcová socha sv. Isidora, a druhá sv. Jana Nep., obě z prostředka XVIII. stol.

PEČETIDLA: městské, mosazné ze XVII. stol., 45 mm v průměru; cechovní ze XVII. až poč. XIX. stol.

HRAD Vítkovicův, rybníky opevněný, stával nepochybné na západním cípu města, pod nynějším zámkem, na povýšeném břehu potoka ; na kterémžto místě zbudována v XVII. stol. TVRZ značné rozsáhlosti, jejíž přízemní prostory, umělecky nevýznamné, z větší části dodnes se zachovaly a k hospodářským účelům slouží.

1815. Ozdobena jest dvěma sochami, sv. Jana Nep. a sv.

MOST, vlastně mohutná zděná hráz se třemi průtoky, z lámaného zdivá pečlivě stavěná, spojuje Prčici se Sedlcem. Základní kámen k ní položen r.

Floriana, v nadživotní velikosti z pískovce vytesanými. Slušná práce (zejména sv. Florian). Podepsán: I. PLATZER. INVENIT ET LABORAVIT. MDCCCXVIIII.

Při silnici k Mitrovicům »morová« KAPLE při r. 1680 vystavěná; prosté čtvercové staveníčko, s chudými štíty v průčelí i vzadu. Uvnitř cenný obraz na dřevě ze XVII. stol. 115 m vys., 0'74 m šir.: P. Maria Svato-horská, sv. Sebastian a sv. Roch, za nímž stojí anděl s otevřenou knihou, ve kteréž prosba za ochranu před morem napsána. V dolní části obrazu (porušené) přimalována ležící postava sv. Rosalie. Kresba (zejména středních postav) správná, kolorit měkký, provedení detailní. Na stěně gotická socha Madony 1'30 m vys. v celé postavě na měsíci stojící, s Ježíškem, jenž si pohrává s jablkem, na ruce. Hrubá sice, ale prostomilá práce z poč. XVI. stol.

Prosen ice.

Vlasák: Okr. Sedle. 153.

1 VRZ zdejší, ve XIV. a XV. stol. připomínaná, nyní zaniklá, stávala při nynějším dvorci na strmém, pohorském sedle.

Příčov (Luhy Příčovy).

Vlasák, Sedlčansko 51—52.

ZÁMEK

z minulého století, prosté jednopatrové stavení s barokním portálem na straně východní (v závěrném kameni klenby portálu lví hlava s kruhem v tlamě). V severním křídle kaple sv. Vojtěcha (vysvěcená r. 1716), zaujímající přízemí i poschodí nad ním. Ze západní (zadní) strany zámku vchod do kaple se silnice; nad ním vytesaný relief andílčí hlavy. Z vnitřní barokové úpravy nic zvláštní zmínky nezasluhuje. Nad celým zámkem mansardová střecha; nad kaplí hranolová vížka v jehlanec vybíhající. V ní dva zvony:

1. 0'54 m v průměru, 0'38 m vys., kolem hořejšího okraje barokní ornament. Nápis:

VROZENY A STATECZNY WLADIKA PAN FERDINAND IGNATIUS SCHONPFLVG MNIESTIENIN A RAD-

NIK SL. N. MIESTA PRASKEHO A PAN NA PRICZOWEICH KE CZTI A CHWALE S. IANA NEPOMVCZKEHO A S. FLORIANA TEN ZWON WE GMENV TIECH SWATICH POSWIETITI A PRZI OBCZY PRICZOWSKE ZAWIESYTI DAL DNE XVI MAGI 1712.

Na druhé straně polovypuklé obrazy sv. Jana Nep. a sv. Floriana.

2. 0'34 m v prům., 030 m vys., nahoře akanthový list a odlitky listů přirozených, na plášti polovypuklý obraz P. Marie a znak s opisem:

1722 F : I: V : GAMBSENBERG.

¹

Pořízen byl (dle inventáře) r. 1748 za 24 zl. 14 kr.

Radeč.

Vlasák: Sedlčansko 107.

Jř

mik.

Na jedné ze zahrad nalezeny r. 1889 pěkné hliněné nepolévané kachle renesanční; na některých z nich jest poprsí muže v kroji XVI. stol., se řetězem na hrdle, na jiných poprsí dívky hrající na loutnu a mající před sebou flétnu a jinou ještě loutnu, nad hlavou pak nápis MVSICA, a na jiných konečně znak. (Nyní v museu král. Českého v Praze.)

Řadič.

•i*    4

g..

Schaller: Topogr. VIII., 188.— Sommer: Das Konig. Bohm. XVI., 107.

Vlasák: Okr.

Sedlčanský 124—126.

r.

ZÁMEK vystavěný

Obr. 85. Řadič. Socha sv. Víta.

1683 na místě staré tvrze. Budova jednopatrová; nad vysokými okny prvého patra rovné římsoví s římsovými úseči šikmo vzhůru sbíhavé jdoucími, střídavě rovnými a zakulacenými. Pod okapní římsou vlys s trojřezy (triglyfy) a trojúhelníkovými kapkami (stagony). Vížka úzká s baňatým vydutým, hranolovitým nástavcem pro cimbály a jehlancovitým hrotem. Nad průčelním vchodem pěkně kutá mříž s letopočtem 1683. Veliký sál v prvém poschodí: kolem stropu štukatura (rostlinné vinutiny s mythologickými postavami z listoví vynikajícími). V tak zv. »Bolzanovč« komnatě v rohu pěkná empirová kamna. Strop nárožního pokoje ozdoben malbou, únos nymfy znázorňující. V jiné síni strop štuka-

turou rozdělený; v obdélníkovém středu namalován mythologický výjev; do rohů jdou kartuše s květinami; čtyři pole lichoběžníková mezi nimi obsahují krajinomalby, (také malba znázorňující zámek a kapli, jak vypadaly v prvé pol. XVII. stol.). Podobně vyzdobeny jsou stropy ještě dvou jiných síní. Stukatura i malby vesměs ze sklonku XVII. stol.

KAPLE P. MARIE, slušná stavba z konce XVII. stol. V průčelí 6‘68 m širokém mezi dvěma korintskými hlavicemi a pilastry portál nahoře zahnutým římsovím a znakem v barokové kartuši ozdobený; hlavice sloupů a pilastrů nesou římsoví a hranolovité nástavky, na nichž spočívá okapní římsa. Zděný štít průčelní s trojhranným svrškem a prohnutými postranicemi. Boční stěny rozčlánkovány jsou pěti pilíři s hlavicemi. Nad malým čtvercovým presbytářem jehlancová vížka plechem pobitá. Uvnitř nízký presbytář prostě sklenutý. Nad lodí pseudogotická klenba s žebrovím.

SOCHA SV. VÍTA na mostě, pěkná baroková práce z r. 1713 (obr. 85.) Na podstavci znak s opisem:

VITVS DE SYBENI ORD. S. BEN. ABB. S. DE N SYRM PROTONOT APOS. F. F. ANO 1713.

SOCHA SV. JANA NEP. na mostě, slabší práce předešlé ; na podstavci dva znaky a nápis ADVOCATI IN VITA AC MOŘTE. Na bočních stranách podstavce polovypukliny: sv. Sebastián a sv. Antonín.

Za Řadiči blízko Ostromeče při potoku Mastníku tak zvané PSANÉ SKALY s náboženskými nápisy ze XVII. stol., jež prý vyryli čeští Bratří v hornaté této krajině se skrývající. (Srovn. F. A. Slavík v Ottových Čechách VIII., 135).

Radešín (Radejšín).

Středověká TVRZ zdejší zanikla beze stopy. Viz o ní Vlasák Sedlčansko 114.

Ratměřice. (Ratmiřice.)

Vlasák: Voticko 90.

KOSTEL SV. HAVLA, filiální (r. 1352. farní), orientovaná drobná stavba z lámaného bělošedého vápence, vynikající líbeznou úměrností, upravená po goticku ve XIV. stol., kdy ku starší románské lodi přistavěno polygonální kněžiště. R. 1858 celá stavba opravena. R. 1865. přistavěny (symmetricky po obou stranách presbytáře) panská oratoř a sakristie.

Věž v průčelí, čtvercová, jejíž spodní kobkou upraven r. 1858 vchod; má 3 patra a přikryta jest gotickou, plechem pobitou střechou z téhož roku

pocházející. Na vnitřní straně jižní stěny upraveno v síle zdi úzké schodiště na kruchtu.

Loď 890 m dlouhou, 6'20 m širokou, 6‘00 m vysokou, přikrytou rovným omítnutým stropem prkenným, osvětlují dva páry oken, na obě strany špaletovaných, 0'60 m šir., vysoko při stropu založených, půlkruhovou záklenkou opatřených.

Gotický portálek, 2'11 m vys., 0'82 m šir., obložený (v lomeném oblouku) jednoduchým ostěním z červeného pískovce, jež jest na vnější hraně ploše sříznuto a ozdobeno půlkruhovým žlábkem, osazen jest nyní pod prvým oknem v jižní stěně lodi.

Empora, při poč XVIII. stol. upravená, opažena jest stěnou dřevěnou 1‘30 m vys., ve prostřed ellipsovitě do kostela vydutou, již krášlí bohatě

m-

mm tr

mmmm.

,4    .5    ,6

,8

,9 ,io im ^ _L._ v

Obr. 86 Ratměřice. Půdorys kostela.

řezané — nyní valně poškozené — barokové rozviliny z lipového dřeva, nebarvené, pěkně profilovanými lištnami orámované; uprostřed jest oválová znaková lcartuš, korunovaná.

Vítězný oblouk ve výši 4‘36 m lomeným obloukem zaklenutý, má hrany ploše sříznuté.

Kněžiště, opěráky 075 m silnými (o jednom ústupku) zvenčí opatřené, tvoří čtverec třemi stranami pravidelného osmiúhelníka prodloužený. Zaklenuto jest vápencem do žeber 015 m šir., 0*20 m z klenby vystupujících, na šikmě sříznutých hranách žlábkovcných. Žebra, osazená na pěkných válcových konsolách (obr. 87.) 0.25 m vysokých, sbíhají se v jediném okrouhlém svorníku, stejně jako žebra profilovaném. Výška klenby 5’50 m.

Okna v kněžišti 0'65 m šir., 2 66 m vys. (špaleta rozvírá se po obou stranách na 3'15 m výšky a LOS m šířky), 2’00 m nad podlahou, ozdobena jsou gotickou kružbou (obr. 88.), nyní valně poškozenou.

Oltář, jediný, upravený z přeneseného sem odjinud většího oltáře, z 2. pol. XVII. stol. pocházejícího, ozdoben jest slušným obrazem na plátně 1-04 m šir., 1'60 ni vys., představujícím sv. Havla, — jehož obletují andílkové nesoucí opatské insignie, — an se na oblacích vznáší a rukou vztaženou svěřence své Bohu odporoučí, a soška ma sv. Petra a Pavla, dobré práce,

090 cm vys. Struktura oltáře rozdělena jest na dvě patra, označená římsovím, neseným dvěma páry sloupkův, ovinutých révou.

řrí:

Kalich 020 cm vys. ze zlaceného stříbra, hladký, velmi ušlechtile profilovaný. Konec XVII. stol. (Byl darován kostelu r. 1721. Frant. Arnoštem Tunklem.)

■mm?

Svícny: dva bronzové, kroužené, pěkně profilované (0‘29 m vys.,

0T5 m průměr nohy), ze XVI. stol. a čtyři cínové na trojbokých hojně barokovým ornamentem ozdobe-nýchpodstavcíchzkonceXVII. stol.

Zvony. 1. průměr: 0‘90 /«, výška: 087 m; ucha jsou formována v ženské hlavy kuklemi přikryté ; při koruně

ř-H-H-f-1 lllU H-H-+

Obr. 87. Ratměřice. Konsola a profil žebra v kostele.

h-h

opis: ANNO 1768. GOSS MÍCH IN PRAG IOHAN CHR1STAN SVNGKA., pod nápisem pnou se girlandy s květy slunečnicovými; na plášti relief, 021 m vys., opata v mitře, mnišské kápi a s berlou, u jehož nohou se spatřuje lev, na protější straně skupina pod křížem. Při okraji druhý nápis: RIA*) GRACIA PLENA DOMINVS TECVM BENEDICTA TV IN MVLIERIBVS BE-

: .:'Y

Obr. 88. Ratměřice. Zbytek kružby v kostelním okně

NEDICTVS FRVCTVS VENTERIS TVI

2. průměr: 065 //z, výška: 058 m, hrubě pracovaný, se dvěma znaky na plášti a nápisem: LÉTA 1612 TENTO ZWON GEST SLYWAN K OHLASSOWANI SLO WA BOŽÍHO NÁKLADEM WSSY OSADY WE WSY RATMIERZY CÍCH A ZA SPRAWY TOHO CZASV PANA SSIMONA SSPRYNCLE AVRZED NYKA NAHRADIE WLASSYMY A G S W

WLASSIMY

*) t. j. Maria.

Při znacích (sotva rozeznatelných) písmena I W — Z K.

ZÁMEK dle pamětní knihy fary Jankovské Rudolfem z Tallmberka (ý 1705.) vystavěný, úplně zmodernisován. Umělecký inventář v posledních letech odvezen do Uher. Na špýchaře do zdí zasazeny jsou z pískovce tesané znaky barokové.

Zdivo tvrze bylo při stavbě zámku Ratměřického rozmeteno a za stavivo použito.

TVRZIŠTĚ na »Habrovce«.

Sedlčany.

1'.

Sommer, XVI, 170. Vlasák, Okr. Sedlčanský 12—51; Světozor VII. (1873) str. 610.; Urbář a Purkrechtní kniha u berního úřadu; Pamětní kniha na děkanství ; Neuwirth, 270

DĚKANSKÝ CHRÁM SV. MAR-

Obr. 89. Sedlčany. Děkanský kostel.

TINA, orientovaná gotická stavba XIV. stol Presbytář obdélníkový 10*80 m dlouhý, 7 m široký, 11'55 vi vysoký. Východní zeď je v rozích dvěma šikmými pilíři o 4 ústupcích a uprostřed jedním pilířem o 5 ústupcích, zeď pak jižní uprostřed pilířem o 4 ústupcích opřena. Kromě toho opatřeno zdivo presbytáře moderním zdivém na způsob trnože. Ve zdi východní dvě do špice sklenutá okna (bez ostění 7'50 m vysoká) s kružbami. Kružba pravého okna: nejvýš čtyrlist, pod ním dva trojlisty a nejníž tři špičaté dvojnosé kružby; dva pruty dělící okno na tré jsou nyní nahraženy dřevem. Kružba okna levého: nejvýš čtyř-list, pod ním dva šikmo proti sobě položené protáhlé čtyřlistý, nejdoleji tři špičaté dvojnosé kružby; místo kamenných prutů rovněž hrubě otesané klády. Ve zdi jižní dvě úzká okna gotická s kružbou stejnou: čtyřlist, pod

ním dvě dvojnosé špičaté kružby; v okně blíže oltáře zachovala se hořejší třetina kamenného profilovaného prutu středního; u okna blíže k vítěznému oblouku jest kružba dřevěnou kládou až ke špici okna sáhající naskrze

nu y n n a a nri

fa I

•/gl

!|

■I

v/

m.

ji|

\.........i° í-1² f i⁴, i⁵ r i⁷ i⁸1⁹ -r-r r i° r

'm=mm

yr

TM

-mm

8:-ll

Obr. 90. Sedlčany. Půdorys a řez. kostela. (Kreslil V. Mokráček.)

proražena. V severní zdi, k níž sakristie přiléhá, není oken (Vyobrazení kružeb v presbytáři i v lodi viz na obr. 91.)

Presbytář opatřen k 1 e n b o u o dvou hlavních, nestejně velikých obdélníkových polích, žebrovým lomeným obloukem od sebe oddělených. Pole

nad oltářem, 6’20 m dlouhé, 7 m široké, rozděleno jest třemi ve svorník se sbíhajícími žebry (z nichž jedno ze středu zdi východní, obě druhá z obou postranních zdí vycházejí) na tři podružná pole, z nichž obě postranní, nej-

wáí

lli

li.

líil li

Obr. 91. Sedlčany. Okenní kružby v děkanském kostele. (Kreslil V. Mokráček.)

větší, opět trojžebrou klenbou, svorníkem uzavřenou, jsou opatřena. Má tudíž pole to tři středy. Žebra vesměs jsou profilována; svorníky ozdobeny jsou trojhranným štítem s polo vypukle vytesanou růžicí. Klenbové pole vítěznému oblouku bližší (4‘60 m dlouhé) má křížovou klenbu se svorníkem týmž způsobem ozdobeným (obr. 92.). Kon-s o 1 y žeber (ve výši 6'60 m nad zemí) velmi vkusné; v rozích presbytáře: dvě strany nízkého hranolu, jehož boky okrouhlým otvorem jsou oživeny, pod tím jehlan špicí dolů obrácený s prolomenými stěnami a prohnutými hranami; uprostřed stěn: pět stran pravidelného osmiúhelníku a pod tím pěti-boký jehlan špicí dolů obrácený se stěnami rovněž tak prolamovanými (obr. 93.).

Hlín

li

fSk-UI

lV;.. Vv-y.li

[•;*

Obr. 92. Sedlčany. Klenba v presbytáři děkanského kostela.

Sakristie obdélníková, novější křížovou klenbou bez kružeb opatřená. Dvéře z presbytáře do sakristie, 201 m vys., 0‘91 m šir., s rovným nadpražím, s goticky profilovaným kamenným pažením (obr. 94.) a s kamennými výplněmi v hořejších rozích.

Nad sakristií nyní oratoř, dvojím širokým do špice zaklenutým otvorem do presbytáře se otvírající, jindy kobka na skvosty chrámové (6 30 m

dlouhá, 323 m široká, 349 m vys.), křížovou klenbou o dvou polích opatřená, Profilovaná žebra klenby sbíhají se v hladkých kruhových svornících. Konsoly (074 m nad podlahou): nahoře nízký hranol, dole nepravidelný jehlan špicí dolů obrácený. Na východní straně do špice sklenuté okno bez kružby a bez profilovaného pažení, 0 96 m šir. (jest to vlastně půlka okna, jež jde až dolů do sakristie; z toho patrno, že původní vysoká místnosť teprvé později ve dvě patra byla rozdělena).

~.....»í

i!

l! I

Wmfm*

m m i

ba

li

I;

Obr. 93. Sedlčany. Děkanský chrám : konsoly žeber, profil vítězného oblouku, sloupy v podkruchtí, profily žeber v podkruchtí a v oratoři nad sakristií.

Vítězný o b 1 o u k, 5'62 m široký, 1070 m vysoký, do špice sklenutý a na hranách čtvrtkruhovým žlábkem jednoduše profilovaný; paty oblouku do výše 1’35 m nad podlahou mají podobu hranolu na rozích nepatrně sříznutého (viz obr. 93.).

Loď obdélníková, 13’80 m dlouhá, 9⁻10 m široká a 12 m vys., rovným stropem krytá. V jižní zdi tři okna. Nejblíže k vítěznému oblouku široké gotické okno 6'90 m vys., 1'60 m šir., s kružbou téhož vzoru, jako pravé okno v presbytáři (místo prutů jsou i zde nemotorné dřevěné trámce). Kružba druhého okna, 5‘50 m vys. a 0'90 m šir., skládá se ze čtyřlistu a z dvou neúplných trojlistů; místo kamenného prutu trámec. Kružba

třetího okna (na kruchtě): veliký trojlist, pod nímž dva menší neúplné; kružba tato jest opět uprostřed až do špice dřevěným kůlem proražena.

*    ZO 3C=~

Obr. 94. Sedlčany. Profil portálu do sakristie v děk. chrámu.

Kruchta spočívá nyní na šesti klenbových polích (po třech za sebou) o čtyři sloupy uprostřed se opírajících. Původní jsou toliko tři klenbová pole zadní, kdežto čásť přední přistavěna teprve r. 1864. Sloupky části staré (i s hlavicí 1‘39 m vys.) na osmiboké patce stojící, mají osmiboký dřík, jehož strany nahoře v hlavici se rozšiřují, a to tak, že vždy dva a dva střídavě protilehlé boky přecházejí nahoře v trojúhelníková prohnutá pole. Na hlavici spočívá čtyřhranná deska s boky v ostrou hranu seříznutými; na hlavici té pak jest krychlový nástavec, z něhož klenbové pásy vyrůstají (obr. 93.). Při zdech šikmo dolů jehlancovitě sříznuté konsoly (obr. 93.). U pravého sloupku v zadu oblý polosloup s hlavicí z prohnutých ploch (obr. 93.). Tři přední (nové) klenby jsou křížové, bez žeber, zadní (původní) dvě. (třetí přerušena jest schodištěm) rovněž křížové, avšak s profilovanými žebry v hladkých svornících se protínajícími.

V jižní zdi lodi do špice sklenutý portál s jednoduše profilovaným pažením (l⁻20 m šir., 3 m vys.).

K severní zdi lodi přiléhá podlouhlá moderní přístavba r. 1864 zřízená. Při tehdáž vykonané úpravě chrámu odkryty středověké malby, z nichž nejlépe patrný byl obraz sv. Michala, stojícího na přemoženém draku. Popis a vyobrazení viz :

B. Grueber »Die Kunst des Mittel-alters in Bohmen« I. 91.

Pod trámy krovu jest zevně na jižní zdi lodi 18 dřevěných a dva kamenné krákoree.

V průčelí při severozápadním rohu lodi čtyřhranná VĚŽ jejíž

dolejší čásť pochází z doby přechodu ze slohu románského

v gotický. Poukazují k tomu ušlechtilá dvojitá okénka (obr. 95.), v jichž středu stojí štíhlý oblý sloupek se sedlem tvarů ještě ro

Obr. 95. Sedlčany. Okno ve věži děkanského chrámu. (Kreslil V. Mokráček.)

mánských a hořejší polokruhové ostění gotickou špicí ze dvou kruhových segmentů konstruovanou jest přerušeno. Pozdějšího původu jest vyšší patro věže s okny gotickou kružbou (čtyřlist, pod ním dva necelé trojlisty) okrášlenými, jakož i osmiboká jehlanco-

Skíi

Někdejší podoba kostela patrna jest na dřevořezbě z r. 1602, otištěné v Paprockého Diadochu na str. 202, jejíž reprodukce připojena (obr. 97.).

imi

1#

Obr. 96. Sedlčany. Portál děkanského kostela.

vitá helmice (obvod helmice 8'92 m) z cihel zbudovaná a zubovitým cimbuřím, obklopená. Celá věž pokryta jest sgrafitovou rustikou.

K lodi chrámové přiléhá vedle věže nevkusný přístavek, v jehož průčelí jest profilovaný portál gotický (1‘42 m šir., 3 m vys.) druhdy v samé staré průčelní zdi chrámové stávavší a teprvé r. 1864 sem přenesený (obr. 96.).

Původně byl chrám i hřbitov kolem něho ohrazen silnou, 6⁻00 m vysokou hradební zdí, opatřenou dřevěným podsebitím a arkýřovými vížkami. V rohu severozápadním, kde nyní zvonice stojí, vedla brána věžovitá, sedlovou střechou přikrytá a zvoditý most přes příkop. Požárem roku 1680 zničeno pod-sebití na hradební zdi, zdivo pak r. 1860 sneseno a příkop zasypán. Při presbytáři vztýčeny byly ještě dvě, štíhlými jehlancovými střechami opatřené věžky, které — :spolu se štíhlým sanktusníkem nad presbytářem — kostelu k nemalé ozdobě sloužily. Sneseny byly r. 1754.

.V'

Mim

Clil

SíŠíSfc

■v

li Mí

Hlavní oltář barokový z r. 1701: pěkně řezaný rám obstupují dva a dva sloupy s korintskými hlavicemi z každé strany, z nichž vždy jeden s dříkem hladkým, druhý s dříkem hadovitě stočeným. Sloupky nesou vysoké kládí, nad nímž sochy tří klečících andělů drží ovální rámec obrazu bohatou řezbou listu akanthového obklopený. Rovněž po obou vnějších stranách oltáře vine se řezba akanthová, do jejíhož nejvyššího závitu vkomponován jest andílek. Uprostřed nad rámcem velikého obrazu kartuše se znakem děkana Čedíka z Eisenbergu (1704—1706), čímž doba vzniku oltáře datována. Nad vchody za oltář sochy sv. Václava a sv. Ludmily nevelké ceny.

Z ostatního barokního nábytku nic zvláště nevyniká.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Sedlčanský.

<sA

/>

Yr

Wé

mm

VL

OjU

ť£A

i}

aJK

gPPggg^

IP..'.'.'.’;;    ^.v~,

,vVTTj

lili

W&fei

ss\

^'f33

C¹» >r afrzSBaScjt

■5i7|

.~f

/■

°p™qw

Sir

Obr. 97. Sedlčany. Reprodukce dřevořezby z Paprockého Diadochu (1602).

Na pravém oltáříku postranním dosti dobrý, poněkud tvrdým koloritem malovaný obraz sedící Madonnys Ježíškem kvítko držícím (poprsí), jejž r. 1778 maloval Tadeáš Smejkal (obr. 98.)¹).

Křtitelnice cínová 0785m vys. Kotlík spočívá na třech nohách (hlavy s knížecí korunou vybíhající v nohy se spárami) a pod hořejším okrajem má zkomolený nápis gotickou minuskulí: ttt ocfiEttT eí prší)kafe quE íirearram;í eí bapftjafE .... íe.

Kalich 23 cm vys. stříbrný barokní s tepanými ornamenty na kupě a noze: prázdné oválové kartuše (na noze i mušle), mezi nimi jako dekor ovocné a květinové bouquety. Nodus litý a cise-lovaný: tři andílci karyatydy s křidélky vzhůru vztýčenými. Pěkná práce z I. pol. XVIII. stol. (obr. 99.).

Obr. 98. Sedlčany. Děkanský chrám: Obraz Madonny^

Ornát tak z v. »tříkrálový«: zlatotkaný brokát, ornament rostlinný naturalistický, XVIII. stol.

Barokní rámec, bohaté listoví akanthové, ladně zkroucené, skvěty v hořejší partii, jindy rámec relikviáře, nyní v soukromém majetku, (obr. 100.).

ZVONY a) na kostelní věži:

* -JO;

1. umíráček 040 m šir., 0'30 m vys.; na přední straně prelátský klobouk, pod nímž písmena

M E N | S C H I K Na dolejším okraji: ANNA KÚH-

NER 1804.

Na zadní straně: umírající sv. František Xav. Kolem hořejšího okraje barokní ornament.

táštesÉ

2. cimbál 0'57 m, v prům., 0'26 m vys. Nápis na hořejším okraji: GOSS MÍCH IOHANN CHRISTOPH WALTHER IN PRAG. Pod tím ornament (motiv: maska, z níž na obě strany pučí roz-viliny). Na plášti:

Obr. 99. Sedlčany. Kalich (0'23 m vvs.).

STADT SEDLCZAN | ANNO 1684.

V) na nízké moderní zvonici:

1. 0'90 m šir., 0 68 m vys., nejhořeji dvojí věnec akanthových lístků

nahoru i dolů špicí obrácených; uprostřed úzký pás s nápisem

ANNA KUHNER.

Na plášti polo-vypuklé obrazy P. Marie a sv. Floriána.

^ *£.4

''

Obr. 100. Sedlčany. Rámec relikviáře z děk. kostela.

Kolem dolejšího okraje akanthové listy šikmo nakloněné.

2.    1'16 m šir.,

0’90 m vys., nahoře i dole týmž způsobem, jako předešlý ozdobený; na plášti polovypuklý obraz sv. Matina, pod ním nápis:

GA ZWON ZWUKU PROSTRZEDNIHO WOLAM CZASU POTRZEBNEHO MYM HLASEM WZDY NĚCO POWYM SSTUREM SWATKY ZEMRZELE OZNAMYM K ZALOŽENY CHRÁMY STAROŽITNÉ SEDLCZANŠKEHO

KU POCZESTNOSTY MARTINA SWATEHO.

Na zadní straně polovypuklý krucifix s dvěma postavami pod křížem

a nápis:

TYTO TRZY ZWONY PRZELITI SAU NÁKLADEM ROZLICZNICH PANU DOBRODINCŮ.

4,

||r

ém

!A.

Li

..•■-•A"

5-

yoc°^o >“ O⁰ O

5 '

1885583

ni

v:-:'

um i

dsa

‘LS

wsBfk

tsL#.

.#2

Obr. 101. Sedlčany. Kování na vazbách kancionálů.

3. 0 705 m sir., CF57

m vys., kolem dolejšího okraje týž ornament jako u předešlých, kolem hořejšího kraje dvojí věnec barokních ornamentů, uprostřed nichž pás s nápisem: ANNA KUHNER 1807: Na plášti polovy-puklé obrazy: sv. Jan Nep. a sv. Vácslav.

4. 0'485 m šir., C38 vys.; kolem hořejšího okraje dvojí řada akan-thových listů, uprostřed páska s nápisem: SCHOENFELDT ANNO 1698 PRAGAE ME FUDIT. Na plášti: A. R. D. GEORGIUS GENNEL DECAN. SELZAN. VICA. FORN. PATRIA TYN HORSSOVIENHíS .

KANCIONÁLY (Vlasák, Okres Sedlčanský 23—27; Konrád Děj. posv. zpěvu staročeského I, 146, 221 et passim):

1.    foliový, pergamenový, 043 ni šir., 0'66 m vys.; vazba kožená bez vtlačených ozdob; v rozích a ve středu gotické prolamované kování (obr. 101.): na přední straně v pravém dolejším rohu drak, v levém tři vížky; hořejší kování chybí; ve středu Beránek Boží s praporcem v kruhu, jenž na čtyřech stranách v gotické trojlisty vybíhá; na zadní straně v rozích zase drak a dva draci v jedno skombinovaní. Po krajích plechové lišty v gotické lilie vybíhající. Rukopis psán velmi úhlednou gotickou minuskulí. Na str. 5 iniciálka I z motivů listových složená, v pěkné okrajní roz-viliny listové vybíhající. Na str. 40. v ini-ciálce S Kristus kalich žehnající. Na str. 96. iniciálka E s pěknými rozvilinami. Z XV. stol.

: -4

msmĚĚŠĚ

mm

SH

11

š.

Obr. 1J2. Sedlčany. Vazba kancionálu (0’605 ni vys.).

2.    foliový, pergamenový, 0'41 m šir., 0'605 m vys. Vazba (obr. 102.): prolamované kování v rozích a ve středu (obr. 101.); po krajích plechové ozdobné lišty; desky kožené, ozdobené vtlačenými vkusnými ornamenty, jež vyplňují několik obdélníkových do sebe vsunutých rámců (v jednom z nich me-daillonky Erasma Ro-

terdamského, Husa,

Luthera, císaře Karla V., Melanchtona, v jiném obrázky Isaiáše a některých evangelistův); nápis: GIRZYK | KNYHARZ | 1559. Rukopis sám psán úhlednou gotickou minuskulí (písmeny a noty černé, notové linky červené; veliká písmena a začáteční slova zpěvů modrá a červená). Iniciálky zpravidla do čtverce skomponované, z motivů rostlinných složené. Některé stránky nedokončeny (místa pro iniciálky prázdná, na některých arších chybí dokonce i noty).

3.    foliový papírový z let 1580—1594. Vazba kožená s vtlačenými vkusnými ornamenty v souběžných rámcích: jest tu i rámec s poprsními medaillonky a rámec s některými výjevy biblickými. Letopočet 1591.

V rozích a uprostřed vkusné prolamované kování, podél okrajů plechové lišty a dvě pěkné ryté spony (obr. 101.). Z krásných drobnomaleb a iniciálek uvádíme:

á) na str. 338 iniciálka R s obrazem zmrtvých vstávšího Vykupitele, an oběma rukama kříž objímaje, šlape po obludách pekelných, smrti a smyslnosti.

b)    na str. 350 v písmeně S Vzkříšení Páně; na pravém kraji rozviliny, znak pekařský a nápis JAN WONIAWKA MDLXXXII; dole Jonáš velrybou na břeh vyvržený (obr. 103.).

c)    na str. 393 v iniciálce D obraz seslání Ducha sv.

Je :

bijí

l-l

d) na str. 406 iniciálka D s obrazem nejsv. Trojice Boží; na pravém okraji Kristus hostem u farisea a erb Jana Kozského z Plechová; dole: Abraham hostí anděly.

Cbr. 103. Sedlčany. Inicialka S v kancionálu.

é) na str. 444 nahoře dva rolníci v kroji XVI. věku držící kar-tuši s nářadím polním; pod tím prázdná kar-tuše, a v dolejší polovině obraz: Povolání Přemysla od pluhu (obr. 104.).

f) na str. 531 iniciálka D s obrazem Krista Zachaea se stromu volajícího; na levém kraji Mojžíš před hořícím keřem, pod tím znak pekařský, nejdoleji podélný obraz: Sen Jakobův.

4. v malém foliu, papírový, 0'28 m šir., 04-15 m vys. Vazba kožená se vtlačenými ornamenty v obdélních rámcích (vnitřní rámec s poprsími: Davida, sv. Pavla a P. Ježíše, vnější s allegorickými poprsími ženskými s podpisy: LVCRECIA, FIDES, IVSTITIA, CARITAS. Na okrajích a uprostřed krásné kování z motivů rostlinných (obr. 101.). Písmo zběžné; na listu 38 iniciálka A z motivů listových, modrá na zelené půdě, v ní zlaté paprsky. Konec stol. XVI.

Latinský žaltář 0‘23 m šir., 0'31 m vys.; na přední kožené desce (zadní schází) v kosočtverečných polích pětilistá růže, got. lilie, dvojocasý lev a dvojhlavý orel. Kování chybí až na dolejší část spony s got. nápisem tBaria. Gotické krásné písmo; iniciálky červeno-modré. Stol. XV.

.''I

■R

1T

. -¹V

K Jf s

$Eg i

; -.

\v

f**&?£’*'*

ft

Ji y,

W*^y /

'**« ■

•'!

IP'-'-

l.

|*

-■ ■*

:ý

7vT

Rpr

íj-i

iW'*-V.⁻

í>*

;a

*;í aí

Mv

EŇ~

k4''

'~W

«*VptottW

¹ v<.

*■?>.

i vv

.'íff fi' '

II .»

©*

4B0@

p.

* f ■

V}

? -A™

_    .* -v .í ' í«

-S“vyU

rf⁵

" r r y nA „    .« - ť / ' i

: Eák J* A

• -ř*rs!í.

■*ř

Ofc:

* íuWrt

WS**

’ u :;

H&ákLj:

i y^'~T

í' K; \:

**V

.<~s

káteL 1

tyj

:-S<

i_vr

•í -í

jj

s- n

'"3 O

fe* ' ’>4^i Tgfystl>í(

V;

ŠI

•$V;'

[■>'

js:

••v

f»

SS

r í-

K. BELLMANN PHOTOIYP

Obr. 104. Sedlčany. Malba v kancionálu: »Povolání Přemysla od pluhuo.

‘

■ I

HŘBITOVNÍ KOSTEL NANEBEVZETÍ PANNY MARIE, »CÍRKVIČKA« zvaný,

na místě prastarého kostelíka*) v letech 1732—1735 vystavěný. Úhledná stavba ve střízlivém baroku. Ve středu průčelí 11’70 m

širokého věž cibulovou bání krytá; k lodi 17'50 m dlouhé přiléhá obdélný presbytář 5‘50 m dlouhý, polokruhovou apsidou (poloměru 4 m) zakončený. Fasáda rozčleněna jest lisenami s římsovými hlavicemi. Ostění segmentově zaklenutých oken ozdobeno plochým rámcem a třemi klenáky. Nad presbytářem vkusný cibulovitý sanktusník. Uvnitř apsida konchou zaklenutá, před ní klenbové pole čtvercové s křížovou klenbou bez žeber; ve vítězném oblouku a u oltáře lišeny, z části kanellované, s římsovými hlavicemi. Na stropě presbytáře srdcovité a jiné geometrické ozdoby římsové. V lodi, rovným stropem, kryté kromě lišen žádné ozdoby architektonické ; toliko nad postranními oltáři římsa uprostřed segmen-tovitě prohnutá. Vzadu kruchta na trojdílné arkadě spočívající.

Oltáře ve střízlivém baroku umělecky bezvýznamné.

Dřevěný epitaf pod kruchtou z r. 1607, 1'75 m vys.,

149 m šir. Nahoře malá římska s třemi krákorci. Kolkolem do čtverce nápis zlacený, již nečitelný. Střední plocha na dvé rozdělená: v hořejší čtvercové části malba »Poslední soud«; v dolejší obdélníkové části uprostřed malý krucifix, v právo dospělý muž, u něhož erb a písmena IZKM a dva synové klečící; v levo matróna se čtyřmi dcerami. Práce nad řemeslnost’ nevynikající.

V lodi na stěně krásný obraz na plátně malovaný: P. Maria (poloviční post.) s Ježíškem, k němuž sv. Jan se sklání. Velmi zdařilá práce směru vlašské školy XVII. stol. (obr. 105.).

Zvon 0‘63 m šir., 0'525 m vys.; kolem hořejšího okraje nápis gotickou minuskulí: Mrato -|- borrttm -j- 1° gD    fuja -f- esf -J- tantparta ... ab

íjtmorem p) bet | ommpoíenfis | gita. Na plášti polovypuklina sv. Petra, nad nímž ve výši hlavy nápis: j$. petťE nra pru ttolits.

...

í

lil

:,2

kůly

mm

,

v". '

BII

Ilji

í-

Obr. 105. Sedlčany. Obraz Madonny »na Církvičce*.

*) Kterak starobylá svatyňka ta asi vypadala, viděti lze na naší reprodukci staré rytiny na str. 98.

Kalich barokní 021 vys. stříbrný, pozlacený, tepanou výzdobou svojí s kalichem děkanského chrámu téměř zcela se    ^

shodující. Značka:    ™

Zbytky barokního oltáře (na půdě): úlomek rámce bohatě řezaného (z obou stran rovné věncoví dubové, uprostřed naturalisticky podaná, spleť větví s listovím) a ornament mušlový (obr. 106.).

SOCHA P. MARIE NA NÁMĚSTÍ r. 1713 nákladem 190 Zl.

zřízená: na štíhlém hladkém sloupu s jonskou hlavicí socha Neposkvrněného Početí P. Marie (za níž sochaři Spinetovi zaplaceno 45 zl.); kolem kamenné zábradlí z r. 1716, v němž na podstavcích socha sv. Josefa a sv. Anny z r. 1772.

Obr. 106. Sedlčany. Zbytek oltářního rámu na »Církvičce«.

DĚKANSTVÍ, jednopatrová budova ve střízlivém baroku, se zakulacenými rohy; střed jako risalit o něco málo povystupující jest troj-hranným štítem opatřen. Nadpraží vchodu a u okna prvého patra jsou barokními ozdobami opatřena. Vystavěl r. 1742 Matyáš Seiner.

PEČETI MĚSTSKÉ: l. Stříbrná z r. 1737; uprostřed pětilistá růže, kolkolem opis: SIGILLVM • MINVS • CIVITATIS • SEDLCZANENSIS.

2. mosazná z r. 1691; uprostřed pětilistá růže, kolem níž dvě růže šestilisté; opis: SIGILLUM • MAIVS • CIVITATIS • SEDLCZANENSIS • 1691.

CECHOVNÍ KONVICE CÍNOVÉ: l. cechu obuvnického s vyrytým obrazem sv. Václava a velikými květy slunečnicovitými, konec XVII. stol.

2. cechu obuvnického s letopočtem 1730.

Sedlec.

Vlasák: Okr. Sedlec. 11. sq. 37. sq. — Lehner: v »Methodu« XIV. 112.

KOSTEL SV. JERONÝMA, farní (již r. 1350. připomínaný), původně

románská, orientovaná stavba, s věží románskou v západním průčelí a gotickým presbytářem, vysokou sedlovou střechou prejzovou, okolo níž kdysi podsebití obíhalo (jak patrno z dosud ze severní stěny vyčnívajících trámcův) přikrytá. Celek častým upravováním a neforemnými přístavky úplně zne-švařen.

VEZ románská — z osy kostela na právo vyšinutý čtyřboký hranol — z pečlivě vrstveného zdivá stavěná, ozdobena byla původně ve svrchním patře (uvnitř 4'75 m širokém a 4'05 m dlouhém), dvěma řadami okének,

kkíkř

r^Fv-vF >

_- í /»!■ r;

x-

Yr

/*C

4:

ňF>/

.V

|||$|

,.

''L

SHI

ii

pt

■i, “'ii

7“

!'E

'č) \,I . •

•í

t?)

iťiF

\§

Fť

PřTT

mm-m

/%V

I¹ ■=-“

, -. *ll!

ESfi

I'- i'!,

t! fyl :-~ji í

“w'ť F- r - is i⁶ -1⁷ i⁸ i⁹ r-

Obr. 107. Sedlec. Románské okénko a hlavice ve věži kostelní.

sloupky dělených, v prvé řadě podvojných 1'35 m a 1'60 m šir., 200 nt vys., v druhé (svrchní) nepochybně potrojných 2'06 m šir. Sloupky jsou dílem vylámány (tak tomu v hořejší řadě), dílem zazděny. Pokud je bylo možno oprostiti, shledány při nich opukové dříky, šestiboké, 0'17 cm v průměru, s hlavicemi 0.20 vt¹ konstruovanými ze dvou poloválců sebe prostupujících, ozdobenými primitivní řezbou (pták, před ním tři jahůdky, lev.) Viz obr. 107. Zdivo věže (dole 1'35 ?«, nahoře 0⁻95 m silné) obloženo jest na nárožích a v otvorech okenních kvádry ze žuly a červeného pískovce. V přízemí upraven r. 1819. vchod do kostela. V prvém patře z empory přístupném jest stěna východní, lodi i věži společná, v celé šířce polokruhově prolomena, patro pak nevkusnou, pozdější klenbou opatřeno. R. 1874 věž »opravena,« (při čemž svrchní okna románská za své vzala), zvýšena a novou jehlancovou střechou přikryta.

LOĎ obdélníková, 8'05 m široká 13’35 m dlouhá, byla původně kryta rovným stropem, V XVII. stol. zaklenuli ji křížovou klenbou o nestejných šířkových polích, podepřenou polopilířky, k podélným stěnám lodi v síle 0'60 m přistavenými.

Portál, v jižní stěně upravený, tvoří dva z přitesané žuly vyzděné pilíře, 1‘82 m vys., krycí deskou 014 m vys., jejíž spodní hrany šikmo jsou sříznuty, přikryté, a do půlkruhu zaklenutým, na hraně sříznutým pasem spojené. Vchod sám jest obdélníkový, 112 m šir.. l⁻78 m vys. Tympanon nad ním (093 m vys.) jest ozdoben starou freskovou malbou, zabílením nadobro zničenou, představující Krista z mrtvých vstalého (v poloviční postavě), v červeném plášti přes levé rameno, an dlaně plocho pozvedá a rány na nich ukazuje. Po každé straně koří se mu postava s rukama na prsou skříženýma. Hlavy obrazu obklopeny jsou miskovitými, z malty urobenými povystupujícími svatozářemi. Stopy podobných maleb patrny jsou i na severní stěně lodi nad nynější klenbou.

Emporu nynější, s klenbou lodi soudobou, nese dvojí záklenkový oblouk opřený o hrubý kostkový pilíř 0'85 zzz², krycí deskou 010 m vys. opatřený, jenž jest pozůstatkem původní kruchty. Vchází se na ni zvenčí po schodech k severní stěně věžě přizděných, portálkem do polokruhu zaklenutým, 0'99 m šir., 2'46 m vys.

Vítězný oblouk jest zaklenut lomeným pasem. Z původního oblouku patrny jsou v obou koutech lodi jednoduché, kamenné římsy. Byl — podle těchto řims soudě —- sestrojen podobně jako portál.

Kněžiště 7‘20 m šir. zakončeno jest třemi stranami (3'85 m dlouhými) osmiúhelníka. Klenba jest stejná s klenbou lodi, bez žeber. Okna 0'50 m šir., 2'30 m dlouhá, silně špaletovaná, nemají kružeb.

Hlavní oltář, velmi slušné barokové úpravy: bohaté římsoví hladkými sloupy podepřené s novodobým obrazem uprostřed, nese svrchu bohatý, ladně řezaný rám rozvilinový, jejž dva andělé drží. Rám obemyká oválný drobnější obraz (rovněž novodobý); z rozvilin vyniká na vrcholu socha Matky Boží na měsíci stojící. Po stranách oltáře pěkné sochy, T42 m vys.) sv. Václava a Víta. Dobrá práce z 1. pol. XVIII. stol.

Na vedlejších, nevynikajících oltářích slušné barokové sošky 087 m vys.: sv. Jakuba a Judy, sv. Barbory a sv. Kateřiny.

Soška P. Marie 069 m vys. z poč. XVII. stol., ze dřeva řezaná s Ježíškem na ruce, červeně a modře (leštěným bronzem) polychromovaná. Výraz prostý, milý, šat podán po rázu doby vzniku a ve spodních partiích velmi bohatě drapován. Na hlavy soškám přidány barokové korunky ze zlacené mědi, hrubě tepané.

Obraz: »Smrť sv. Václava« 2'65 m vys., 2'10 m šir., obdélníkový, na plátně dosti slušně malovaný. Podepsán: EQUES FRANC. MARCHETTI PINČ. 1690.

Kopie Madonny Zbraslavské na zlaceném dřevě (0480'35 ni) z r. 1777., dosti slušná.

Bezcenný obraz sv. Anny ve slušném vyřezávaném (akantový motiv) rámci zeleně natřeném, z části zlaceném, 1'00 m šir., 1‘65 m vys. z 2. pol. XVII. stol.

Veliký cechovní praporec z červeného sukna z r. 1781 na žerdi soustruhované, na níž nasazen svrchu pěkně řezaný kříž.

Mešní roucho modré, na středním pasu ozdobené bílým, konturovým ornamentem barokovým. Z poč. XVIII. stol.

Kalich 0'22 m vys. ze stříbra částečně zlaceného; na kruhové šestilisté noze pěkně vytepané barokové rozviliny s velikými květy, jež obklopují 3 oválové tepané obrázky sv. Václava, Vojtěcha a Ludmily. Cíše zasazena jest v prolamované ozdobě s podobným tepáním a obrázky: P. Marie, sv. Josefa a mladistvého Ježíška. Na obrubě ve zpod vyryto: Johannes

tp

JH

g§

d"!0i......-:² f I⁴ r I⁶ I⁷ t-t i” 7-^

Obr. 108. Skrýšov. Půdorys kostela.

Balthafar Graff von Clary zum Sperbersbach der k. k. Mge Rath Hofflechen und Camerrechtsbeyfitzer auch Verordneter Kdnige Haubtman dcs Leíitmeritzer Chrdis in Konigreich Bohmen und fein Gemahlin Johanna Francisca Graffin von Claiy Geborne Graffin von Attimis 1682. Značka pražská, nezřetelná.

Monstrance 0‘56 m vys., sluncové formy a ciborium 0'26 m vys., ze zlacené mosazi, empirové, tepáním ozdobené. Beze značek.

Kropenka: mosazný kotlík 0.15 m v průměru 0’08 m vys., pěkně na plášti prohýbaný; držadlo pěknou andílčí hlavičkou uprostřed ozdobené. Z XVIII. stol.

Křtitelnice románská, 0‘55 m vys.: ze žuly hrubě vytesaná oblá štoudev, kruhového průměru (0'74 m) na povrchu primitivně kanellovaná. {Vyobr. viz v »Methodu« 1. c. 113.)

Gradual ze XVI. stol. psaný na papíře, s malovanými ozdobami. Původně majetek kaple sv. Marka u Vys. Chlumce. Práce venkovská nevalné ceny.

Zvony: 1. průměr 1*11 m, výška 0'95 m, r. 1855 přelitý nákladem 490’28 zl, konv. mince Karlem Bellmannem. Starý zvon, 1333 liber vážící, ozdoben byl (dle pamětní knihy farní) znaky Lobkovickým a městským, reliefy sv. Matouše a sv. Simona, křížem s P. Marií a sv. Janem, a obrazy

sedícího sv. Marka a Lu

káše, pod nimiž byl nápis: »Kristus umřel pro hříchy naše, vstal z mrtvých pro ospravedlnění naše.« Na protější straně četl se nápis: »S povolením urozeného pána pana Zdeňka z Lobkovic na Chlumci a Jisteb-nici jakožto kolátora osady a kostela svátého IJarolíma v městečku Sedlci páni osadníci k tomu kostelu přináležející po rozbití starého zvonu dali nákladem vší obce této slovutnému Brykcímu zvonaři z Cimperku v Praze zase znovu udělati a přeliti pro čest a chválu jména Božího a pro potřebu církevních služebností. Stalo se léta Páně 1594. v měsíci červnu.«

2. průměr 0'97 m, výška 0'82 m (s uchy hladkými). Při koruně obruba akanthových listů vztýčených a vlis pěkně stilisovaných rozvilin, v nichž stojí okřídlení geniové. Na plášti drobná kartuše, pod ní: ANNO 1703., naproti pak nízký relief sv. Jeronýma se lvem a dvouřádkový nápis: S. HYERONIME ORA PRO NOBIS.

3. r. 1804 Annou Kůhnerovou v Praze zhotovený, nyní přelitý.

v*»

mm

-

mm

mm

11

á P:

mm

mm

Obr. 109. Skrýšov. Vnitřek kostela.

.•

Sedlečko u Neustupova.

ZÁMEČEK, prostý,

Vlasák: Okr Vot. 74.

r.

1810 postavený; umělecky nevýznamný.

Semtín.

Vlasák: Okr. Vot. 34.

Při č. p. 17. na mírném návrší stávala TVRZ, již ve XIV. stol. připomínaná, se dvorcem. Zbytky před nedávným časem úplně rozmeteny.

KAPLIČKA SV. PROKOPA uprostřed vesnice: šestiúhelníková

(hrany jsou do vnitř prohnuty) prostá stavba z 1. pol. XVIII. stol., jehlan-covou střechou, na níž lucernová věžka,

přikrytá.

0t,

Ve štítě domu čp. 16 kříž a socha bolestné P. Marie 1*20 m vys. ze dřeva slušně řezané, z konce XVII. stol. Polychromie na soše Madonny původní. Ve štítě č. p. 1. rokoková, pěkně řezaná socha světice l⁻50??zvys. (Obé patrně z některého kostela sem přeneseno.)

flp* v•

4:    .V V ČW. f

t je

mm

‘M i

Skoupý.

Vlasák: Sedlčansko 114.

TVRZ zdejší stávala uprostřed vsi, tam, kde nyní dvorec stojí. Při posledních přestavbách ve dvorci podniknutých přišlo se na její zbytky.

Skrýšov.

:yw

FARNÍ KOSTEL SV. JANA

Obr. 110. Skrýšov. Křtitelnice.

NEP. vystavěný r. 1764 na místě kaple Čtrnácti sv. pomocníků, jež tu od roku 1705 stávala. Zajímavá stavba baroková. Presbytář pětiboký klenutý, loď basového tvaru s rovným stropem. V průčelí nízká vížka, jejíž přední zeď rozšířená tvoří zároveň štít průčelní. Před vchodem podvěžním sínec, na jehož balustrádě pěkné barokové vásy a socha P. Marie. Ostění oken v barokních křivkách zprohýbáno. Loď

kryta mansardovou střechou. Klenba presbytáře jest ornamentální malbou pokryta: ve středu perspektivní architektura, v jednotlivých polích klenbových barokní rámce, v nichž oblaka na blankytném pozadí (obr. 108. a 109.)>

Oltář zděný, pokrytý umělým mramorem. Anděly nesený oltářnf obraz sv. Jana (pěkné poprsí na plátně) opatřen jest vkusným rámcem.

Na epištolní stěně presbytáře dobrý obraz »Ctrnácti sv. Pomocníků* z původní kaple. Prvá pol. XVIII. stol., způsob Reinerův.

Křtitelnice cínová tvaru válcovitého dvěma obručovými pásy ozdobená. Po obou bocích lví hlavy s kruhy. Dole tři hlavy lví vybíhající v drápy svírající kouli. Na víku dřevořezba: poprsí sv. Jana s beránkem

na podstavci mušlovitém. Na přední straně vyryt "    ,    ' erb (dvě děti na loďce) a nápis: MARCVS FRAN-

CISCVS DE JOANELLI, vzadu erb (jelen) s nápisem: M. A. V. I.

G. G. V. B.

***-

21ÉPP

stár

Obr. 111. Skrýšov. Svícen v kostele.

Asi z let 1770-1778 (obr. 110.).

Svícny rokokové ze dřeva vkusně řezané. Podstavec trojnohý, stonek komponován z lupenového motivu rostlinného (obr. 111.).

Kalich barokový stříbrný s markantně tepanými nárožními vypuklinami; ve výplních klasy.

ZÁMEK, jednopatrová obdélníková stavba barokní s mansardovou střechou, na níž nízká vížka. Po obou stranách vikýře s trojhrannými štíty. Nad vchodem, nízkým segmentem překlenutým, pěkná kartuše s dvojím znakem uprostřed;, svršek kartuše ozdoben mušlí, po obou stranách rohy hojnosti ovocem naplněné, dole stylisované lupeny.

Značka konvářova:

193

¹

Jest to poměrně nejlepší z chatrných jinak prací tohoto umělce.

Slavkov.

Vlasák. Okr. Vot. 42.

TVRZ, V XV. stol., původ a sídlo Vidlákův ze Slavkova, stávala uprostřed vesnice. Zdivo její rozebráno bylo — až na pranepatrné zbytky teprve za naší doby na stavivo.

Smilkov.

A. N. Vlasák: Okr. Vlas. 53. sq.

ZÁMEK, prostá, jednopatrová budova do pravého uhlu stavěná, při sklonku XVII. stol. založená, častěji přestavovaná, v nejnovější době z části

n

lpi

r

?M.r

i

%

%

.

v -    ..

■mí:

tmm

?o

*i I

»♦

M

f

§5

v

■jffl

■

mšm: ■ ’ 1

H

y

. ■

W

f JfcV4    ' ir ' \

&'.h?rSlř J

mm

il

S«

E

1

i

*

«

i

*:

\

■

|sp$

**»¥

.

¥

.

%;f

C ⁵ '" ‘&if

■rí

Si«3

Wlm

I

••:;.*!

: 1

WL .-TCJ

Obr. 112. ísmilkov. Theatron v zámeckém parku,

fj

zgotisovaná. Architektonicky zajímavo jest toliko spodní patro čtyřhranné věže nyní za schodiště upravené, štíhlou stanovou, šindelem krytou střechou opatřené, a portál barokově upravený, žulovým prohýbaným ostěním obložený.

KAPLE SV. ANNY při zámku, skrovné staveníčko beze všech ■stavitelských okras. V ní drobný oltářík, slušně ze dřeva řezaný, andílky 5 obrázkem sv. Rodiny a krucifixem ze slonoviny ozdobený, z polovice XVIII. stol.

V rozsáhlém, původně po francouzsku upraveném sadě znamenitě komponované terrassovité THEATRON (obr. 112.), s bohatou sošnickou prací( vásami (z nichž vyhlédají supí hlavy) a ellipsovitě prolamovanými zábradlími hojně ozdobené. (Nevkusná budova nad theatrem jest novodobá.) Zdivo zeleně a hnědočerveně omítáno. Vásy a sochy tesány jsou z červenavého pískovce. Četné allegorické sochy v nadživotní velikosti směle modelované a virtuosně tesané urobil Lazar Wideman, jehož signatura dvakrát se na nich vyškytá, (f 1749.) Opodál pěkná socha Herkula z konce XVIII. stol. 1’50 m vys., z býv. Lobkovického paláce v Hybernské ulici v Praze sem převezená.

návrší barokové SOUSOŠÍ SV. JANA

na

Při cestě do Arnoštovic A PAVLA z červeného pískovce: světci (v životní velikosti), odění v antický kroj vojenský, opírajíce se o trojboký žulový jehlan, ozářeným Božím okem a plameny na vrcholu ozdobený, stojí na mohutném 3'00 m vys. trojbokém podstavci žulovém s bohatě profilovanou prohýbanou římsou. Vzedmuté pilastry a reliéfové, korunované kartuše jsou rovněž z červeného pískovce, Kartuše v předu nese dvojitý znak Bissingenský a Astfeldský, obě boční pak votivní letočetné nápisy. Pomník ten postaven r. 1761. Autorova .značka r"F. H. t. j. Tomáš Hatlák¹) (obr. 113.).

Střezimíř.

Schaller, VIII., 222. — Sommer, XVI, 158. — Vlasák, Sedlecko 106 —107.— Ant. Václavík v »Českém Jihu« 1878 č. 44.

FARNÍ CHRÁM SV. HAVLA (již

r. 1352 farní), orientovaná •stavba gotická z prostředka XV. stol.: presbytář pravoúhlý o dvou klenbových polích, cihlovou klenbou, z počátku XVII. stol, pocházející, překlenutých. Zdivo jest lámané, z vápence a žuly. Žebra klenbová skládají se ze dvou šikmých ploch v ostrou hranu se sbíhajících (obr. 115.).

%

mj;

¥

1.^

'H

Srp¹*! ■-'

II

*

^ŽS

fcií

í i

Im

m

J3

mm

y»a

ip

•s

*. -

*

r (;" á

I

sxl

i

$V \i W

i

»v,,

Q|Ci Í

k NÉ

i

j

v

i;

m -i-V- V* VvsL*

'X

!

li

i

.a

m

w

:,v^

&

p

?JF

>*<!> i»j

fr

Kr-

■ ékĚáM^M'^

* * ;> ‘ - “'**^1* v‘i* -i

£&

t-r. Í7*5-X. •••*•

*Mfc ..'• ' ?■

•r"' •

Obr. 113 Smilkov. Sousoší sv. Jana a Pavla.

Výška klenby od země 8‘98 m. Žulové konsoly žeber (celkem šest) ve výši 4'05 m od země mají tvar hlav lidských (obř. 116.). Ve zdi za oltářem dvě okna do špice sklenutá, z nichž kružby až na nepatrné zbytky vytlučeny. V okně levé (jižní) zdi zachovala se kružba poměrně nejlépe a dá se doplniti středním křížovým kusem, jenž nalezen byl zazděný ve zdi hřbitovní (obr. 117.).

.......1² I³ ( I⁵-!⁶ - I⁷--!⁸ - |⁹ 7°"

1/ v \l

Obr. 114. Střezimíř. Půdorys kostela.

Gotické sedile v jižní zdi presbytáře (hořejší ozdobná část 1'42 ni vys, a 1'12 m šir.) o dvou pěkných gotických kružbách v části nejhořejší. (Obr. 118.)

Sanktuarium gotické ve zdi severní (1*35 m vys., 0'50 m šir.) ■s mělce vypuklou, ve tvarech dosti obhroublou ornamentikou nad dvířky, v jejíž středu nepochybně byl původně obraz tváře Kristovy. (Obr. 119.)

Vchod do sakristie (l'96;/z vys.) pravoúhlý, žlábkem a oblým prutem profilovaný, s kamennými trojhrannými výplněmi v hořejších koutech.

Sakristie překlenuta síťovým klenutím o dvou polích; hlavice jsou římsové; toliko jedna v podobě hlavy.

Ve východní zdi gotické okénko s kružbou dvojnosou.

Vítězný oblouk, dosti bohatě profilovaný, do špice sklenutý.

Loď obdélníková plochým

Obr. 115. Střezimíř. Část klenby kostela.

stropem krytá; v jižní zdi dvě okna, z nichž kružby až na nepatrné stopy vylámány. V severní zdi portál do špice sklenutý, dvěma žlábky a jedním oblým prutem profilovaný (2'62 m vys., l⁻46 7/z šir.).

Oltáře barokní. Hlavní oltář s nevkusným štítovitým dřevěným nástavcem, jenž tvoří pozadí menší kopie obrazu P. Marie Klokotské. Lepši jsou postranní oltáře v lodi z. r. 1707, jichž hořejšek skládá se ze dvou rámců: dole čtyřhranného, nad ním malého oválového; oba jsou stylisovaným listovím obklopeny. V presbytáři u jižní stěny pod druhým polem klenbovým barokní oltář sv. Jana Nep.: v mělkém výklenku, barokním listovím obklopeném, stojí socha světcova.

'i

V,:

ii

>>

ii¹

WJt

;;ís

i'¹

!,

II =

Id

'i

plil

\%

'ii)

i?

Í1LU111 ?

v*»

l||

ífiluB

i‘

i|

•I¹

vr

jji-i i

'• Xim ;

J:JSř-r

ť!

•m7^ňry

\>

ví

lij

Obr. 116. Střezimíř. Konsoly klenby v kostele.

Kalich stříbrný, částečně zlacený (20 cm vys.; průměr kupy 8 cm.y průměr nohy 13 cm.). Na noze, pokryté řídkým listovým ornamentem styli-sovaným, 3 oblé medaillonky, v nichž vytepáno poprsí sv. Jana Nep., erb šikmo k levé straně čtyřmi úzkými pruhy dělený s letopočtem 1705 a erb ve čtyři pole rozdělený s malým štítkem uprostřed; v pravém poli nahoře a levém dole polovice orlice, v levém poli nahoře a pravém dole čáp. Kolem kupy listový ornament stylisovaný. Na ploché obrubě kruhové kolem nohy tečkované vybitý nápis: GEORGIUS ■ CAROLVS • STEINBACH • DE • KRANIGSTEIN • FRANCISCA • AMABILIA • STEINBACHIN • NATA • BROMIN • DE • MERODIN. Značka:

Monstrance paprsková, stříbrná a částečně zlacená, 0'43 m vys., 19 cm šir.; šířka nohy 16'5 cm. Noha ozdobena jest v užším průměru dvěma vytepanými hlavičkami okřídlenými; na širším průměru jsou bouquety květin s růží ve středu. Střed srdcovitý; kolem něho stili-sované lupení a dvojnásobná řada paprsků za sebou. Značka:

Křtitelnice cínová nízká (53 cm i s křížkem). Na kotlíku dvě kartuše a nápis;

TITVL

I!

PAN STANISLAV STRANÍK Z KOPIDLNA PÁN

••w v ? i¹ r i⁵ ,» i* A"

Obr 117. Střezimíř. Kružba v okně kostelním.

NA STRZEZMIRZY A: 1704.

Na víku tři andílčí hlavinky okřídlené.

(Obr. 120.)

Svícny cínové s nohou trojbokou, na bocích polovypuklými ornamenty rostlinnými ozdobenou, z r. 1679 a 1709. Svícny s rovnou čtvercovou cínovou nohou uprostřed prohloubenou, z níž vyrůstá jednoduše profilovaný stvol. Na noze nápis: WACLAW SYN KOWARZE RADENSKYHO 1652.

Zvon 1. 62 cm šir., 53 cm vys. Kolem hořejšího okraje nápis gotickou

minuskulí:

x attrtn x bomirti x mihsinio x gumgEnfežhno x smmbo x toannes x ranfarižfa x

Jí

r?"

WĚM

li

I„T. 7 i'¹.    * C-VY \³7r>"

'    ‘ i    r ■'-¹ ■'    »

It !

■ '?

Biab

B T fl ¹

i! i

?,S IJU I |r ..

•5

p|

éKtj. OJ}.

í:

*:

WĚĚÉř

Obr. 118. a 119. Střezimíř: Sedile (193 m vys.) a sanktuář (1*35 m vys.) v kostele.

Pod tím na plášti nad polo vypuklým obrázkem sv. Pavla:

x fectf x

■Hjn

Zvon 2. 29 cm šir., 22 cm vys. Na plášti nezřetelná figurální polovypuklina na obou stranách stejná; u ní letopočet 1590. Kolem hořejšího kraje nápis :

TENTO VDIELIAN W TABORZE V SLEPIPCZKI.

Pod tím gotický ornament, jenž se (o polovici zúžen) opakuje i při dolejším okraji.

Obr. 120. Střezimíř: Křtitelnice (0'53 m vys.).

Suchdol.

Soinmer, o. c. XVI. 128. Vlasák, Okr. Sedíc. 159 sqt.

ZÁMEK, podlouhlá jednokřídlová budova, mansardovou střechou šindelovou přikrytá, o jednom patře. Klenuté přízemí bylo původně arkádovitě do dvora otevřeno. Stavba vznikla ve stol. XVII.; jest prosta vší zajímavosti.

Nad zámkem na vrcholu lesnatého pahorku osamělá KAPLE SV. JANA NEP. Frant. Arnoštem hrabětem Vrtbou r. 1711 založená (dle zápisu na desce matriky v Kosové Hoře): pravidelný osmiúhelník (6'70 ni vnitřní průměr, 4⁻70 m výška), nenatřenými prkny přikrytý. Zvenčí obíhá prostý trnož; při rozích stojí jednoduché pilastry; místo hlavic chudé římsy. Střecha prejzová sbíhá se v nízký jehlan; nade dveřmi vyniká z ní prostá čtyřhranná zděná věžka s nedostupným zvonkem. Na východ přistaven čtvercový presbytářík, 4'20 m dlouhý, 3‘60 rn široký, rovněž prkny přikrytý. Okna lunetová.

Valně zpustlý vnitřek zachoval do dnes původní zajímavou, řemeslně zhotovenou výbavu. Oltářík v kněžišti má na vyduté mense jednoduchou římsovanou predellu, nad níž upevněn hrubý obrázek oválový (T30 m vys., 1T2 m šir.): sv. Jan Nep. klečí před otevřenou knihou, v níž napsána lat. modlitba k světci, počáteční písmena jména zakladatelova a r. 1711. Rám tvoří svěže ze dřeva řezaný věnec z květů a listů zeleně natřených. Dva andělé po stranách se vznášející (1'00 m vys.) obraz drží.

Na druhém oltáříku (bezcenném) kopie Karlovské Madonny (1T0 m vys., 0'80 m šir.) dosti slušná. Mensa je zastřena antependiem, na rámci napnutém (1'66 m dl., 0‘75 ni vys.): na plátně cihlově zabarveném květy z bílého plátna vystříhané a uzlíčkovanými stehy obroubené (kara-fiaty, lilie, pivoňky); uprostřed ve svatozáři IHS — lidová práce.

Kazatelna dřevěná, osmistěnná l⁻93 ni vysoká, na osmistěnném sloupku; patka hojně profilována; místo hlavice nevkusné prkenné krá-korce. Řečniště ozdobeno řezanými barokovými rozvilinami; na hranách pod římsou slunečnicové květy, od nichž splývají dolů pletence. Nátěr kazatelny hnědý, řezby zelený. Místo schodů primitivní řebřík. (Obr. 121.)

Pěkné řezbářské dílo*) realistického výrazu jest kříž s tělem Kristovým v paprskové svatozáři 0'90 m vysokým (obr. 122.), a dvěma postranníma sochama P. Marie a sv. Jana. Korpus obarven, sochy černě napuštěny.

Kalich, hladký, 0'18 cm vys., ušlechtilé formy, z 1. pol. XVIII. stol.

Kalich barokový 0'26 m vys. s tepanými kartušovými ozdobami. Hrubá práce. Pražský znak s letopočtem 1764 a značka: ©

Relikviářík monstrancový 0'20 cm stejného provedení. Značky tytéž.

Monstrance hrubá, sluncová 052 m vys Schránku objímá věnec z obláčků; nad ní veliká koruna, sniž splývá blánka s vyrytými slovy: LAV-DETVR SS. SACRAMENTVM. Na hrubě tepané noze písmena F. H. Z počátku XVIII. stol.

Rokokovým vyšíváním zdobená mešní roucha: 1. na modré hladké látce pestře hedvábím a zlatém vyšité květy; zhotoveno ze šatů dámských;

2.    bílé, s pestrými vetkanými květy; střední pás vyšíván korálky (šmelcem) po celé ploše: do křivolakých záhybů vinutý stonek nese hrubé listy a květy;

3.    tenoučký hedvábný atlas, růžové barvy, vatou podšitý, poset troušenými, drobnými, jemně vyšitými barevnými kvítky.

Misál z r. 1799 ve slušné kožené vazbě (jemné, zlacené ozdoby, po všech plochách rozložené).

Wmm

..

mm

Obr. 121. Suchdol. Kazatelna.

roz-

Slapánov.

A. N. Vlasák. Okr. Vot. 94. sq.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA farní (již r. 1350.), skrovné stavení, orientované, z konce XII. stol., skládající se: z lodi obdélníkové

*) Nepochybně Laz. Widemana, na poč. XVIII. stol. komorního sochaře rodiny

Vrtbovské.

14'20 7n dlouhé, 8'10 777 šir., 7⁻45 m vys., rovným stropem kryté, a z apsidy kruhové (300 m polom.), hrubými cihlami do konchy sklenuté; mezi loď i apsidu vsunuto čtvercové kněžiště (6'00 777², 7'75 m vys.) do kříže zaklenuté, od lodi oddělené neprofilovaným vítězným obloukem, 1'35 m silným, ve hrot 6'80 771 vys. překlenutým.

mi

Věž — čtyřboký hranol — přistavěna teprve na počátku tohoto stol.; sakristie při severní stěně kněžiště jest rovněž pozdější přístavek. Střecha tašková, mansardová. Vnějšek omítnut, úplně prostý. Zdivo z lámaného kamene, v presbytáři 1'40 777, V lodi 1'35 777 silné.

Klenba v kněžišti osazena do mohutných žeber hranolových, 0'30 777², jimž je na konci podložena polovice komolého osmi-stěnného jehlance, 0'22 m vys., přikrytého deskou (rovněž osmihrannou), 0 08 ni vys. Žebra se protínají, nemajíce svorníku. Stejně upravené žebro dělí i kon-chu od kněžiště.

Okna (původně byla v apsidě tři okna stejnoměrně rozložená, v kněžišti bylo z každé strany po jednom okně, jež poněkud z osy klenby směrem k lodi bylo posunuto), jsou až na tři zazděna. Původní podobu zachovalo okénko jižní v kněžišti, 0'50 m šir., 2'30 ni vys., 3'80 m nad podlahou; ostění jeho, tupě zlomeným obloukem zaklenuté — původně nepochybně trojlistem zakončené — nyní vylámáno. Spaleta na 110 m šířky se rozvírající zaklenuta půlkruhem. V lodi jsou okna vysoko při stropě prolomena, po třech na každé straně, nyní zvětšených.

Portál v jižní stěně lodi slohu přechodního s dvojnásobnou záklenkou. Vchod vlastní, 2'10 m vys., 1'20 777 šir., obložen je kamenným ostěním, na vnější hraně hluboce žlábkovaným, nahoře půlkruhovým. K němu se vchází

řl

V*

jV

fp

Obr. 122. Suchdol: Socha Ukřižovaného (0'90 m vys.).

po dvou stupních do vnější špalety vložených. Špaleta — po každé straně o 035 m v pravém úhlu ustupujíc — tvoří nad vchodem hladký tympanon 096 m vys. Hrany jsou hruškovitě profilovány a sbíhají se v obloukový hrot. Po stranách hrany (lícní i příčné) jest po hlubokém žlábku. Do koutů ústupku vložen jest válcový (0'12 m prům.) sloupek s hlavicí jen hrubě nastíněnou (převrácený kužel); místo patky válcový, 016 m vys., trnož. Sloupky nesou hranolové (014 nfl') žebro, jež v hrot se lomíc, tympanon obepíná. Chodba portálu přeložena plochými kameny proti sobě poněkud vzepřenými. (Obr. 124.)

Při evangelní straně v apsidě prostá čtvercová schránka ve zdi s nízkým trojúhelníkovým štítem; kamenné obložení poškozeno.

Při poslední vnitřní opravě nalezeny na stěnách zbytky staré poly-chromie: kosočtverce zdobené zlatými hrotitými čtyřlistý.

V sakristii dubová skříň s nástavcem pěkného tvaru, z poč. XVIII. stol.

I¹ I² I³ I⁴ I⁵ I⁶ {

'HP

Ég

Obr. 123. Šlapánov: Půdorys kostela.

Kalich 0'215 m vys. hojným tepáním (listy a prohýbanými lisenami rámované okřídlené hlavy) ozdobený, zlacené stříbro. Značka porušená. Dobrá práce z 2. čtvrtky XVIII. stol.

Monstrance, ranný barok, sluncová, stříbrná, chudých ozdob, 054 m vysoká.

Křtitelnice žulová, renesanční, nyní jen 078 m vys., bez podnože, v podlaze zasazená: na dříku válcovém, v prostřed pasem sesíleném polokoule 0'48 m v průměru; v ní cínová 023 m vys. štoudvička, okrouhlá (035 m prům.) mosaznými obroučky vykládaná. Na plášti v renesančním věnečku (porušeno): APR . . . 161 . . . Obé z poč. XVII stol. (Víko později přiděláno.)

Mešní roucho bílé s modrým prostředním pásem, 1*12 m vys., 067 m šir. ; na hladkém hedvábí propletavě rozloženy stonky s listy a květy ze zlatých souběžných nitek, různě zbarveným hedvábím hustě našívaných (tím docíleno různých barevných odstínů při listech i květech). Efektní (zvláště pěkná v kresbě)! práce ze XVII. stol. (Majetek íil. kostela Libouňského.)

‘O

Na dvou brokátových kasulích vyšitý znak (barevným hedvábím) Vojtěcha Prokopa z Hopflingen a Bergendorfu z roku 1755 a 1757.

Socha Madonny, s neoděným Ježíškem, na půlměsíci v oblacích,. 1'00 ni vys., postoj živý, modelace vážná, roucho širokých, hebkých záhybův;

postava Ježíškova genro-vitě podána. Pěkná práce ze sklonku XVII. stol. (obr. 125.).

Zvony: 1. 0'98 m v průměru z r. 1497. Ptáčkem ulitý. Na plášti reliéfy sv. Petra a Pavla.

2.    ozdoben při koruně věncem akanthových listů a růžic; na plášti re-

j lief Madonny s děťátkem na půlměsíci (dvakrát). Opis :

1 -6 - O • 2 : DVRSCH • DAS • FEVR • FLVSCH -ICH • CHRISTOPF • CHERB • ZV • PRAG INN • DER • ALDEN SADT • GVS • MÍCH-

3.    drobný — nedo-

' - i>

i!

fU

FÍf

■ bSi; \ ■]

LP,...i, . w.._~

ff'M- '

I f-ff -A ‘7^$^    \

m JÉĚ

!;

í¹

íu

iL

ijf

li!

mm

vkf

!i

Ir

i.f

íFJ

=~

Rí>

i)

;;

sas

l!

j|

r.

:SS

l' =

stupný.

Náhrobníky hrubě pracované: 1. červenavý pískovec l⁻68/0'82 m se znakem (orlice) Jana Petra Karvinského (f 1738.);

2. rovněž pískovec červ. P75/082 m se znakem (půl šachovnice) ve čtyřlistu Kryštofa Bořka Dohalského (f 1706).

3. v podlaze uprostřed kostela, žulový l'45/0'92/// se znakem Malo-veckým (půl koně) z r. 1706.

.řž: -.i

~w i¹.. iL-'!³ r ? i‘ i? i*

ále*as.

Obr. 124. Šlapánov : Portál kostela.

li

Stětkovice.

Vlasák. Okr. Sedle. 152.

ZÁMEK, prostá hranolová budova jednopatrová, na starém, rybníky opevněném tvrzišti na poč. XVIII. stol. vystavěná. Nad podjezdem, z budovy povystupujícím, bývalá domácí kaple.

Před dvorcem na hrázi rybníka pískovcové sochy valně poškozené, sv. Jana Nep. a sv. Antonína; řemeslná práce z prvé pol. XVIII. stol.

Tožice.

Vlasák: Okr. Vot. 104. sq. — F. Lehner: v »Methodu« XIV. 109. sq.

KOSTEL SV. MARTINA filiální (r. 1350 farní). Drobná románská stavba na návrší, orientovaná, hřbitovní zdí a příkopem z části zachovaným (jímž nyní cesty vedou) ohražená.

Apsida 5⁻60 m vys., 3'80 ni šir., 3‘40 z/z dl.) sklenuta jest v konchu. Okénko je toliko na jižní straně, 240 ni od podlahy, nyní rozšířené.

Triumfální oblouk chybí.

ggiA

c\

Loď 7⁻80 m dl., 540 m šir., původně rovným trámovým stropem přikrytá, byla v 16. stol. překlenuta (ve výši 6 85 m) valenou klenbou s výseky okenními, na níž trojúhelníková, z omítky zhotovená žebra napodobují klenbu síťovou. Okna jsou rozšířena a plochým obloukem překlenuta. I portál v jižní stěně jest rozšířen a podobně zaklenut. Empora spočívá na mohutném 2’42 m silném pasu (rozpjetí 4'75 výš. 3'00 ni).

Západní průčelí opřeno o věž čtyřhrannou; původně toliko o dvou patrech. Přízemí do kostela prolomeno a otvor zaklenut půlkruhově (2,60 ni rozpjetí, 34 5 ni výška,

šir.

Obr. 125. Šlapánov. Socha Madony (X'00 m vys.).

7'35 m síla zdi). Kobka pod věží, 2'05 z//², rovněž půlkruhem valené je překlenuta (2'90 m výška). Vnější zeď, 1'40 ni silná, je nyní proražena vchodem. Do patra vystupuje se po schodech zvenčí. Prostora vnitřní (stejných rozměrů jako dolejší) byla kryta trámovým stropem; jest osvětlena 0‘90 m vys., 0'15 m do vnitř špaletovaným obdélníkovým okénkem. Do kostela jest stěna opět otevřena; otvor sklenut v půlkruh 2 10 ni vys.,

270 ni šir. Svrchní patro, původně dřevěné, nahraženo nyní novodobým přístavkem, jenž stanovou střechou taškovou jest přikryt. Vnitřní úprava velmi chudá.

Oltář, z Ouběnic sem v min. stol. přenesený, z r. 1684, o dvou žlábkovaných, korintských sloupcích s vysokým štítem svrchu, s některými rokokovými přídavky, nemá zvláštní ceny.

Kazatelna —z cihel vyzděný ambonek ze XVII. stol. 086 ni vys., 1*21 m šir., T09;// dl., na podezdívce cihlové 093 m vys.

Wm.

7    |²    ,?___j^l

Obr. 126. Tožice. Půdorys kostela.

Monstrance gotická, zlacená z bronzu litá na šestilisté noze, s ořechem sploštělým, značně vysedlým, šesti kosočtverečnými pruty prostoupeným, cylindrovou oblou schránkou s opě-ráčky po bocích. Šupinatá stříška jest korunována šestibokou věžkou se štíhlou helmicí, jejíž fiála nahražena později křížkem se dvěma palmetami, korunou spjatými. Výška 056 m.

r-

Hrubé provedení. Řemeslná práce ušlechtilých | proporcí z 1. pol. XV. stol. (Obr. 127.)

Vkusně kované železné rameno nástěnného svícnu 0'40 m dl.; druhé chudší; prostředka XVIII. století. (Obr. 128.)

Přikrývka oltáře křížkovým vyšíváním (geometrické obrazce) národního rázu ozdobená, ze XVII. stol.

Na jižních dveřích kovaný zámek 031/024 m. Hrubá práce z 1. pol. XVI. stol.

Na dveřích západních zámek barokový tepaný s ozdobnou klikou. Poč. XVIII. stol.

Zvony: 1. 060 m v průměru 057 m vys. (s uchy pletencovými), bez ozdob. Při koruně opis: f AVE © MARIA ů GRATIA ©

PLENA ů DOMINVS ů TECVM ů BENEDICTA.

Z prvé pol. XI V. stol.

2. 0'73 m prům., 070 m výšky sličně ozdobený. Při koruně dvojnásobný vlis antických postav (celých) v různých postojích i pod tím bohatý renesanční ornament listový.

Na plášti lištou profilovanou orámovaný nápis:

Obr. 127. Tožice. Monstrance (0⁻26 m vys.).

LETHA PANIE. 1617. SLIT GEST TENTO j ZWON. KE CZTI A K CHWALE PANV BOHV

WSSEMOHVACZYMV. NÁKLADEM VROZENE | PANNY ALZBIETY TRMALKY Z TAVSSYCZ. | A TO PRO BVDAVCZY SWAV WIECZNAV PAMAT j KV. DO WSY TOZICZE. K ZADVSSY A K TEMUZ \ KOSTELV TOZICZKYHO.

Pod nápisem reliefy sedících evangelistův s knihami a odznaky. Na protější straně znak Trmalský (květník se 4 liliemi) ve sličné kartuši dvěma genii držané. Nad ním počáteční písmena jména dárkyně: A. T. Z. T. Pod znakem podélná tabulka orámovaná, držaná dvěma okřídlenými lvy s nápisem: IHbtelan gel! obe mne Balířjafara 1f ojjhtana Jraouar;e. 1T>. B.

TM. to ^loroanetfp

3 gotický, 0 38 m prům. i výška, bez nápisu i bez ozdob.

Náhr ob niky v podlaze umělecky necenné: 1. šedý mramor 156 vys., 0'77 m šir., verbu znak (kohout). Nápis: Beta }$ante 1582 tu patek rojjed; iř>roaft;d; nntqela geji Brojena patttj Bafetjt;na frmaknua x Befjotjbek a tra Brafjkorote tuto třelo gegte potfjutoano gejt gegtjío buj]! pan íntaí; racj tnř-Iojtin Iirrít m fnutg ^tuaítj prjibtjíek prjtgiftj.

:j

mm

Obr. 128. Tožice. Kuté rameno v kostele (0*40 tn dlouhé).

2. červený mramor l⁻65—0‘78 m se znakem Trmalským pod silně reliéfovou helmicí. Nápis: Beta pante 1582 TO ponbtelij po hmatem Lukajjtj (Braangeltlín ttmrjel gelt Mrojeng pan Buofjujlaro Cbtinaí \ ílaujjtjc; a na Bral; hoiote a tuto třelo gefjo pinko tu ano ge|í gefjn bujit; pan Buoí; rac; tnilojítm ín;íi a to fuutj fmaít; prjijbpích prjggřířp

Na západě souvisel kostel s TVRZI, z níž toliko nepatrné zbytky se zemí srovnané patrny jsou.

T rkov.

Vlasák, Sedlčansko, 107.

TVRZ při rybníce, na jejíž zbytcích nyní zřízen dvorec. R. 1771., kdy v ní i kaple byla, ještě stála (dle pam. knihy Sedlecké).

fřebnice.

Schaller VIII., 219; Sommer XVI. 180—181.

Západně pod vesnicí rozkopány při stavbě silnice mohyly (?), počtem asi 8.

ZÁMEK úplně zmodernisovaný. V přízemí prostičká kaple po stránce architektonické bezvýznamná. V kapli několik zajímavých barokových předmětů, jako: monstrancovitý relikviářík kovový, zrcadla v barokových rámcích

.........!°    |’ |z ,3 j__(L |⁶ I⁷

Obr. 129. Újezd Červený. Půdorys kostela.

dřevěných. Také empirový relikviářík ze dřeva řezaný v podobě kříže zasluhuje povšimnutí. Na stěně malý obrázek »Kristus Pán s učedníky v Emausích«, zdařilá kopie nizozemského mistra.

V komnatách zámeckých několik zajímavých polévaných nádob z tamějšího okolí.

Tynčany.

Vlasák, Sedlčansko. 113—114.

Nepolévané střepy nádob (ze XIV. stol.); na nich překřížený páskový ornament a ornament hvězdicovitý (v museu Sedlčanském).

|HI|

i, r. ídi

KAPLE sv. Jana Nep. při studánce pod vesnicí, vystavěná r. 1763. Prosté čtvercové stave-níčko zevně lisenami zdobené, s římsovým troj-hranným štítem v průčelí.

Uhřice.

Schaller VIII. 202.— Sommer XVI. 151.— Vlasák: Sedlecko. 48 — 52.

TVRZ nad potokem, kolem čtvercového nádvoří v XVI. stol. založená, byla r. 1855.

mEšti

■ - jji

Obr. 130. Újezd Červený. Kon-sola klenby kostelní.

zničena požárem. Dosud zachováno z větší části přízemí stavení panského. Jeho zdivo jest mohutné, silnými šikmými opěráky podepřené a sgraffitovou omítkou ozdobené. Zaklenuto jest klenbou valenou, výse-čovou, bez žeber.

I prostorná síň v protějším křídle, nyní za stáj užívaná, jejíž pásová klenba nesena jest čtyřbokými pilíři, prozrazuje původní výstavnost’.

Újezd Červený,

Sommer XVI., 144. Vlasák, Okr. Votický 64—65.

FARNÍ CHRÁM SV. MATOUŠE, připomínaný již r. 1397.

Orientovaná stavba gotická. Presbytář čtyřhranný (6'05 m šir., 625 m dlouhý, 7'90 ni vys.) s přistavenými třemi stranami osmiúhelníka.

1.

JE

íÁ

Klenba žebrová bez svorníku. Žebra vystupují 027 m ze zdi, jsou 0⁻20 m široká a na hranách mírně prohloubenými ploškami sešikmená. Žulové kon-soly jsou deskové a vybíhají dole v obrá-cenýjehlanpětistranný; dvě z konsol (po obou stranách oltáře) mají tvar hrubých tváří ženských (obr. 130.). Presbytář osvětlen třemi gotickými okny (uvnitř 2’60 m vys., 0'72 m šir.; se špaletou 3'46 m vys.,”

1'25 m šir.), kamenným prutem na dvé dělenými a v hrotu kružbou (jetelový trojlist anebo čtyřlist do kruhu vsazený, pod ním neúplné trojlisty s obou stran středního prutu) vyplněnými (obr. 131.). Okno za oltářem jest zazděno.

Triumfální oblouk gotický (4'50 m šir.), uvnitř ve výši 3'50 m jednoduchou římsou (deska, jejíž spodní hrany jsou šikmo sříznuty) přepažený; hrany oblouku jsou rovněž šikmo sříznuty. V severní zdi presbytáře vchod

\V/

ii

-li

r i'

my o ;H«

fi.

lOdm

"Vi i¹ iz i³ \'-t-

Obr. 131. Újezd Červený. Okno v kostele.

Obr. 132. Újezd Červený. Křtitelnice (l⁻00 m vys.).

do sakristie špičatým gotickým ostěním obložený (080 ni šir., 1'70 ni vys.); šikmo sříznutá vnější hrana ostění ozdobena jest oblým válcem.

Loď (8‘75 m dlouhá, 650 m šir. a 7'34 m vys.) rovným stropem krytá, na jižní straně dvěma do špice sklenutými vyšpaletovanými okénky (poněkud kosmo ve zdi prolomenými) osvětlená. Na téže straně nalézá se vchod do špice sklenutý a gotickým žulovým ostěním (v němž polokruhový žlábek a konická rýha) obložený.

Věž nová z r. 1833; dříve bývala dřevěná, a stávala opodál.

Na hlavním oltáři bohatě řezaný barokní rámec z listových rozvilin komponovaný, se slušnými soškami arch. Michaela, sv. Václava a Vojtěcha. Z konce XVII. stol. Ostatní nábytek hrubý.

sanktuarium:

Ve zdi presbytáře prosté obdélníková

schránka 50 cm vys., 34 cm šir., okolo níž ve zdi kamenný rámec (na koso postavený poloviční hranol) obdélníkový, na hoře trojúhelníkově se sbíhající. Železná mřížka skládá se ze prutů křížem kladených s nanýtovanými pětili-stými růžicemi a hvězdicemi, u zámku je přinýtován kohout z plechu vystřižený. Práce obhroublá.

jj * h{

Obr. 133. Újezd Červený. Kalich (0⁻22 m vys.).

Svícny oltář ní cínové trojnohé s rostlinným barokním dekorem; na jednom z nich letopočet 1689. a písmena: K A S.

Křtitelnice renesanční, L00 m vys. na osmihranném podstavci, hrubě z vápence pracovaná (obr. 132.).

Kalich gotický 22 cm vys. stříbrný zlacený. Noha šestilistá (13 cm v prům.) s pěknou gotickou prolamovanou galerií, do jejíž rohů vloženy lité a ciselované lístky gotické. Na prohnutých listech nohy lité a cise-lované reliefky: skupina pod křížem, Madona a čtyři symboly evangelistů. Nodus jest prostoupen šesti rotulemi kosočtverečného průměru, na jichž koncích čtou se .písmena MARIA; mezi rotule vloženy tepané květy s modrým tyrkysem uprostřed (obr. 133.).

Zvon 0'71 m prům., 0'68 m vys.; při hořejším okraji guirlandy se slunečnicovými květy; na plášti relief Madony, dva znaky a nápis

LÉTA 1735 KE CZTI BLAHO : MARIGI PANNIE NÁKLADEM VRO : RITT : FRANCE KARLA Z ADLERSHEIMV SKRZE SWO : PA : KARLA Z BISSINGV TENTO ZWON ZAWIESSEN GEST.

Ustupenice.

Vlasák, Okr. Sedlčanský, 67.

Základy bývalé TVRZE zdejší zachovaly se jako pahoreček kruhovým příkopem a válem obehnaný při nynějším dvorci.

Vlčkovice.

A. N. Vlasák. Okr. Vot. 72 — Sedláček, Hrady a zámky IV., 248.

ZÁMEK dosud patrným příkopem a válem obehnané stavení s čtver-hranou věží, upraven v 2. polovici stol. minulého na zbytcích bývalé tvrze v jednopatrovou budovu šindelovými mansardami krytou, chudobné výzdoby. Na východ vystupuje z budovy zrušená nyní kaplička Ježíšových přátel se zabílenými nástěnnými obrazy.

Bývalá středověká TVRZ v připojených Bromovicích, zkažena byla v bitvě Jankovské (1645.).

Vodlochovice (Adlochovice).

A. N. Vlasák: Okr. Vot. 98 sqt.

ZÁMEK v letech nynějších úplně přestavěný. V severní části zbytky sklepů valenou klenbou s výseky zaklenutých, zbytek to staré tvrze rybníky opevněné. Vchod do nádvoří klassickým slohem při konci min. stol. vystavěný, ozdoben nahoře dvěma bustami a bohatou trofejí, velmi slušně pracovanými. Pěkné vasy rokokové na zdi zahradní — z pálené hlíny — přenešeny sem z Votic.

KOSTELÍK SV. JANA NEP. z r. 1727. Centrální orientovaná stavba 7'20 m v prům. se třemi výstupky pro oltáře; čtvrtý výstupek, čtyř-hraný pro kruchtu a vchod. Nad vchodem z pískovce slušně vytesaný drobný znak Zhorských s letop. 1737. Střecha, drobným sanktusníkem ozdobená, opírá se o štít volutami a pilastry zdobený.

Vnitřní úprava stavitelská i nábytková bohatá a vkusná. Hlavní oltář ozdoben nahoře sochami Nejsv. Trojice a dvou andělů po stranách. Na pilastrech 6 štítkův pro lampy, slušně z mosaze vytepaných. Dva vkusné relikviáříky ve čtyřhranných, hojnou listovou řezbou zlacenou ozdobených rámcích.

Na straně jižní krásný obraz na platně: »Stigmatisace sv. Františka« rázu Reinerova; pod ním ve skleněné rakvi ostatky sv. Gaudentia, r. 1737. z Říma sem přenešené — oděné v zelený, skvostnými zlatými květy pro-tkávaný brokát. Po bocích správně modelované i provedené sochy s v. Barbory a Apolleny.

Lavice (čtyři) dubové s náplněmi vykládanými a stranicemi, řezanými. V sakristii skříň na paramenty podobné práce, slušně mosazí tepanou

okovaná.

II

li

Kalichy: 1. uměle tepaný, zlacené stříbro 024 m vys. (obr. 134.). Na noze nápis: »Anna Terefia Zhor-fkiana de Z1ioi'ze nata Rofacziana de Carlsberg Fieri Ferit dono Capellae Sti Joannis Nepomuceni Wodlochowitii iy28.« Zhotovil Gotfried Lam-precht, zlatník na Starém městě Pražském. Značky: ©    1K©

ku

i.

W/l

m.

.

•ý‘v

Obr. 134. Vodlochovice. Kalich (0’24 m vys.).

2. rovněž zlacené stříbro 0‘215 m vys. s bohatou ozdobou tepanou jako u předešlého. Značky tytéž.

Mešní roucho ze stříbrného brokátu; vetkané květy jsou barevným hedvábím poněkud křiklavě přešity. Parament (kasule, dalmatiky pluviál) z dámských šatův zhotovený: nahnědlá látka poseta bohatě květy a listy, v jemně sladěných, tlumených barvách vyšitými. Obé z 1. pol. XVIII. stol.

Voj kov.

Vlasák. Okr. Vot. 4 4. sqt.

KOSTEL SV. JAKUBA, farní (již r. 1350 farní), původně románský -o lodi podélné a čtverečném presbytáři, hrubých, úplně neozdobných tvarů. Některým oknům dostalo se kružeb gotických rázu XIV. stol., patrně odjinud přenesených. Věž přistavěna při konci XVI. stol., rovněž i sakristie. Oboje 1886 nově upraveno, při čemž sakristie zvětšena a nad ní panská oratoř zbudována.

r.

Kněžiště 4'50 m dl., 4‘60 m šir., (patrna neumělá snaha klenouti do kříže).

Vítězný oblouk 0"85 m silný, do půlkruhu zaklenutý (u výšce 575 m, rozpjetí 4’35 m), neprofilovaný, splývá s klenbou presbytáře v jedno maličko jen se ve výšce odchyluje.

Lo ď poněkud nepravidelný obdélník, 11-47 až 11-70 m dl., 6-40—6-70 m šir.,

kamenem zaklenuto bez žeber

plochým stropem dřevěným, 6"95 m vys., přikrytý.

*T*

ÉÉi

Okno v severní zdi (jediné) vysoko při stropě založené, zachovalo podobu původní, románskou; jest vys. 118 m, šir. 026 m, silně do vnitř i na venek špaleto-vané (1 ‘90 m šir., 0"60 m vys.) a půlkruhem zaklenuté.

■■

V    jižní stěně dvě okna, O'93/3'OO m, jež mají nyní kružbu gotickou, která je dělí žebrem na dva obdélníky, oblým trojlistem zakončenými; nad nimi kolmý čtyřlist. Ostění je na hranách žlábkováno a z části špaletou (plochý segment) překlenutou, zakryto.

Ve východním průčelí za oltářem ze vnitř zazděné okno (1"38 m šir., 2"75 m vas.) s podobnou kružbou, avšak bohatší: dva žlábkované pruty, jež dělí okno na tré, sevřeny jsou zaokrouhleným dvojnosein. Nad nimi při stranách po listu jetelovém, nejvýš zaokrouhlený čtyřlist. Špaleta opět segmentem překlenutá, (obr. 135).

V    chody obdélníkové, při opravách ve stol. XVI. upravené (z podvěží do lodi, z kněžiště do sakristie i z věže na kruchtu) mají hranolové kamenné ostění s výplněmi v hořejších rozích; vnitřní hrany jsou šikmo sříznuty.

Věž k severu při západním rohu přistavěná, čtvercová, původně o jednom patře, střílnovými okénky (0"65/0'25 m) po každé venkovní straně prolomenými osvětleném a do kříže (bez žeber) překlenutém.

Soupis památek umění výtv. Pol. okres Sedlčanský.

- líži* y

Obr. 135. Vojkov. kružba v kostelním okně.

Zdivo z lámaného kamene, omítnuté, značně nerovné, měří v lodi T25 m (v západním průčelí L66 m), v kněžišti L35 ;n, ve věži 095 m.

Na hlavním oltáři, novodobém, slušný obraz na plátně: »Korunováni

Kristus, jemuž fariseové podávají peníz daně«, živě komponovaný, poněkud tvrdého koloritu, 137 m dl., 0 94 m vys. ze XVII. stok, prostřední ceny.

P. Marie«, 1‘20 m šir., P93 m vys., živými jasnými barvami malovaný,, z 2. pol. XVIII. stol.; dvě pěkné barokové sochy sv. Jakuba a sv. Jana Křtitele, 1*25 m vys. Nad vchodem do sakristie obdélný obraz na dřevě:

lili

iiť!i íiimttlltil11

v'

Při triumfálním oblouku úplně bezcenná kopie Brněnské Madony, orámovaná rovnou lištou, jež jest ozdobena prolamovanou 'řezbou (barokově stylisovaný akant), z konce XVII. stol. V lodi dva bezcenné obrazy sv. Barbory l'SO/2'30 m a sv. Rodiny 1 ‘00/1 ‘25 »z, v podobných slušných rámcích.

■li’

f®

Mešní roucha: 1. střední pás z červeného aksamitu, goticky stylisovaným ornamentem granátového jablka do srstnatého-povrchu látky vhloubeného, ozdobený; při spodním konci našitý dvojznak: Řičanský trojlist, na druhém (na čtvero rozděleném) střídavě orlice a lev. Látka z XV. stol.,, znaky z konce XVI. stol.

Cm 10    5    0

j-1111111111

Obr. 136. Votice. Křtitelnice (1'07 m vys.)

2. fialové: do hedvábné látky vetkané zlaté ozdoby okolo stonkův kolmých se vinoucí. XVII. stol.

3.    modré, plátěné; střední pás: na stramínu vlnou vyšívané vlny duhových barev; po stranách rozsety květové ozdoby konturované (uzlíčkovým. stehem) bílou nití. Na kalichové pokrývce LT

1790

4.    bílé, prostředek ze stříbrného grogrénu ozdoben žlutými kvítky rokokovými na prohýbaných stoncích. 2. pol. XVIII. stol.

Křtitelnice cínová: zvonový kotlík, dole ovinutý vlysem čtyřnásobnou čarou obroubeným, na němž se opakuje v reliefu (0'09 vi dl.,. 0’025 vi šir.) lovecký výjev, stojí na třech kopytových nohách přecházejících v karyatydy. Víko poměrně ploché přidržují tři volutové krakorečky s nasazenými na předu ženskými maskami. Křížek přidělán r. 1886. Nápisy děleny jsou pěknými znaménky: ptáka (noh), lidské tváře (v profilu) větévky se žaludem a pod. Na víku vyryto okolo knoflíku:

TVTO KRZYTTEDNICY VDIELAL © BRYKCY ZWONARZ Z CYNPERKV

W PRAZE © LÉTA 1581 0

Pod tím vrytý znak Řičanský ve věnečku a na opáčné straně podobně upravený znak Skuhrovský, pod nimiž nápis pokračuje při okraji víka:

.... RZMAN Z RZYCZAN A NA KOSOWIE HORZE HEYTMAN KRAGE WLTAWSKEHO ANNA RZYCZANSKA Z SKVHROWA

Výška spodku 0'66 m, víka (bez křížku) O⁻11 m.

Ti|

pMl

Zvony: 1. prům. 0'84 m, výška 0'78 m (s uchy pletencovými) ze staršího přelitý. Při koruně vavřínové gir-landy a opis:

IOHANN WENZL KUHNER GOSS MÍCH IN DER K. K. NEU STÁD PRÁG ANNO 1789.

Obr. 137. Votice. Průčelní štíty býv. zámku.

Při okraji barokový listový ornament; na plášti baroková kartuše s dvojím znakem a pod ní 5řádkový nápis:

BEATISSIMTE VlRGINI MARITĚ HONORI SVB AVSPICIIS ILLVSTRISSIMORVM COMITVM RVDOLPHI ET MAŘÍTE ANNTE DE WRATISLAV TVNC WOGKOVII HJEC CAMPANA REIMFVSA EST ANNO DOMINI MDCCLXXXIX

2. průměr 0'66 m, výška 0‘65 vt (i s uchy pletencovými). Na plášti relief sv. Matouše (celá postava) ; při koruně nápis:

x Tímto £ irt x m x ccccc x xxn x Buř x nte a ferit s ntagilíer á, hartíjolomens x nomen x in x praga.

3 průměr i výška 0⁻50 m. Relief světce, velmi hrubý (dle inventáře sv. Jan?). Jedinou ozdobou je minuskulový gotický nápis:

»ihomt tento bietal ntiffr paroeí honraarj to praje ke ríi.«

ZÁMEK, zmodernisovaný. Původní budova ze XVI. stol. s valenými klenbami, ostěními vchodů polokruhovými, s výplněmi při nadpraží. Pod nynějším nádvořím zbytky rozsáhlých sklepů, valenou klenbou zaklenutých.

¹

Dle zápisů v matrikách Arnoštovických, bydlil Tomáš Hatlák, vrchnostenský .sochař, ve Smilkově v letech 1764—1782. DL rodinné tradice narodil se v Pišelích. I syn jeho František, nar. 1764. ve Smilkově, oddal se umění sochařskému. Oběma možno vším právem připočísti mnohé řezbářské dílo v kostelích na patronátu Smilkovském.

Voračice.

Vlasák Okr. Vot. 42.

TVRZ značnější rozsáhlosti na strmém srázu západně od nynějšího dvorce. Zmizela až na základy a část sklepů valené cihlou zaklenutých.

Votice (Otice),

Schaller VIII, 195. — Sommer, XVI, 134. — Vlasák: Okres Votický 5. 59. Světozor VI. (1872) příloha k čís. 13. str. 154.: Boží hrob na hřbitově Františkánském

ve Voticích od Em. H.

CHRÁM SV. VÁCLAVA, farní, již r. 1352 připomínaný, orientovaná stavba, po požáru z r. 1731 přestavěná a barokově upravená, taškovou mansardou přikrytá.

Věž, v severozápadním rohu, čtyřboká, hranolová, r. 1894 zvýšená, bání plechem pobíjenou a čtyřhrannou lucernou přikrytá.

Loď obdélníková, zaklenutá valenou klenbou (s výsečemi nad okny křivkovými); klenba opírá se o prosté pilastry s římsovými hlavicemi.

* V,

im

Kněžiště čtvercové, jež stlačeným obloukem překlenutý vítězný pás od lodě dělí, zaklenuto nízkou bání, na níž nástěnná malba: »Apotheosa sv. Václava«, nevalné ceny (z prostředka XVIII. stol.).

Při severní stěně kaple sv Jana Nep. (r. 1755 vysvěcená) a sakristie.

Na hlavním oltáři zbytky sličného, vyřezávaného rámu (barokové rozviliny akantového motivu, z nichž nahoře vynikají dva kali-chovité květy s polovičními postavami drobných andílkův), z konce XVII. stol.

Obr. 138. Votice. Socha sv. Barbory na náměstí.

Ostatní nábytek barokový, řemeslného provedení, hojnou sošni-ckou prací vyzdobený, z níž vyniká toliko ze dřeva řezaná socha Ukřižovaného při kazatelně 1'30 m vys.

Na ciboriu ze stříbra (z části zlaceného) svrchní část¹ z prvé polovice XVIII. stol.; číše zasazena v prolamovaném košíčku, tepaným listovým ornamentem hojně ozdobeném.

Svícny bronzové, kroužené (dva 0 33 m, čtyři 0305 m vys.), z poč.

XVII. stol.

Křtitelnice (obr. 136.) žulová (v chodbě na kazatelnu), L07 m vys. na oblém, šroubovité kanellovaném a prsténcem uprostřed opásaném dříku miska na způsob polokoule (0‘50 m v průměru).

Ná hrobníky: 1. pod kazatelnou ve zdi osazený červený mramor 113 m vys., 0'52 z/z šir.; ve svrchní polovici reliéfová dětská postava na podušce spící (hledí zpříma na diváka), pod ní vyrytý nápis:

LÉTA MDLXXII W STR ZIEDV PRZIED SESLA NIM SWATEHO DVCHA VMRZIELA NA NOWYM RYCHNOWIE ANNA MAN DELINA DCERA VROZ ENEHO WLADYKY PANA WACZLAWA SKVHROWSK YHO Z ŠKVHROWA A NA WOTICZYCH A TVTO GEST POCHOWANA

Léta

2. stejné úpravy, rozbit, pod oltářem na straně evangelní. Nápis jeho dle Vlasáka zněl: MDLXXII v pondělí po sv. panně Dorotě umřel na Voticích Kryštof Přech, syn urozeného vladyky pana Václava Skuhrovského ze Skuhrova

a na Voticích a tuto jest pochován. Pán Bůh rač duši jeho milostiv býti!«

3. při hlavním vchodu v podlaze (šedý mramor) Jana Jetřicha Šlechty ze Všehrd, faráře Votického (t 1711).

-1.,,

j~í TTj j

Zvony: 1. T05 m průměr, lOOm výška (s uchy, na nichž ma-skaron přecházející v akantový list). Při koruně vkusným barokovým proplétáním orámovaný nápis :LAUDATE DOMINVM OMNEŠ GENTES LAV-

Obr. 139. Votice. Socha sv. Šebestiána na náměstí.

DÁTE EVM OMNEŠ POPVLI. ANNO 1733. Na plášti relief P. Marie Staro-boleslavské a sv. Václava.

2. 0‘85 m průměr, 073 m výška i s uchy stejně upravenými jako u předešlého. Při koruně opis: A FVLGVRE ET TEMPESTATE LIBERA NOS DOMINE JESV CHRISTE. ANNO 1733., pod nímž slunečnicové festony. Na plášti relief sv. Vojtěcha a drobný krucifix.

3. 0'67 m průměr, 0'60 m výška, ozdobený reliefem sv. Barbory a při koruně nápisem orámovaným ornamentem větvicovitým: LAUDETVR IESVS CHRISTVS IN AETERNVM. ANNO 1733.

V okrouhlé ohradní zdi bývalého hřbitova (kolem kostela) úlomek renesančního portálu žulového, s vytesaným ornamentem: vása, z níž vyrůstá květina, symetricky rozložená.

SI AR\ ZÁMEK, renesanční výstavnosti, původně (dle pamětní knihy farní r. 1661) na místě bývalé tvrze, tu, kde dodnes »na Hradčanech¹ sluje, do čtverce zbudovaný. Zničen byl požárem r. 1746. Polozřícených budov jeho používá se nyní za pivovar a octárnu. Průčelí jednotlivých hranolových křídel ozdobena jsou vysokými štíty, lisenami na čtvercová sgrafitová pole dělenými a křivkami, jakož i kamennými kyticemi zakončená, (obr. 137 A

f-

..    ÍSí f§l|

Sílili .

... Mátím i % mt ¹

RADNICE na náměstí, prostá budova z konce XVII. stol., původně dvojdílnou střechou a dvěma průčelními štíty ozdobená. V průčelí nynějším ze dřeva obstojně řezaný znak městský: socha sv. Václava o štít břevnem na přič rozdělený se opírajícího mezi dvěma hranolovými věžemi, přikrytými polokulovými báněmi s cimbuřím.

Obr. 140. Votice, průčelí domů na náměstí.

Zajímavý prospektmě-sta spatřuje se na umělecky úplně bezvýznamném votivním obraze z r. 1765, na radnici chovaném. (Kostel vypodobněn tam s věží nízkou, opatřenou svrchním patrem dřevěným, na krakorcích spočívajícím a stanovou střechou přikrytým).

Uprostřed prostorného, čtvercového NAMESII čtyři dovedně provedené barokové sochy, z pískovce tesané, v životní velikosti: sv. Barbory ( sv. Rosalie, sv. Rocha a sv. Šebestiána. Dobrá práce, živého pojetí, z prvé polovice XVIII. stol. íobr. 138 a 139.).¹)

Dům č. p. 80 vyniká pěkným průčelím, jehož rokokové ozdoby a hojné prohýbané lištny jsou páleny z hlíny. Podobně, ač poněkud prostěji ozdobeno i průčelí domu sousedního (obr. 140).²)

ii ^ Wl

r -s

yv

# A *T

EF

NT-

&S*

:r

;»'i

JMi

WM

K. BELLMANN PROTOTYP.

Obr. 141. Votice. Obraz Madonny v klášterním kostele (l⁻07 m vys.).

Okres Sedlcanský.

í.

Sezimou

KLÁŠTERNÍ KOSTEL SV. FRANTIŠKA SER

^ Vrtby jižně při městě založený (byl posvěcen r. 1631). Orientovaná jednoduchá stavba, do níž se vchází portálem obloženým červeným mramorem: nad polokruhově zakončeným vchodem římsový štít, uprostřed přerušený; výkroje při polokruhovém nadpraží vyplňují kosino postavené okřídlené Tilavy, plošně vytesané.

Loď obdélnou, plochým, omítnutým stropem přikrytou, odděluje v tupý hrot sklenutý vítězný oblouk od presbytáře, polovicí osmiúhelníka zakončeného, a výsečovou klenbou bez žeber přikrytého. Okna jsou štíhlá, značně vysoká a rovněž v tupý hrot se sbíhají.

Na hlavním oltáři pěkný obraz modlícího se sv. Františka, na plátně malovaný, směru Brandlova.

V přistavěné (na sever při kruchtě) kapuci na oltáříku krásný obraz Madonny, za sklem (dvě třetiny postavy), s Ježíškem, na dubové desce (0'75 m šir., 1'07 m vys.), olejovými barvami malovaný, jemného, svěžího koloritu. Roucho Madonny šarlatové, plášť světle červený. Hlava zahalena bělošedou loktuší a průsvitným závojem. Dítko, matku líbající, jest neoděno; jen závoj s hlavy matčiny je obestírá. Velmi cenná práce z poč. XVII. stol.³) (obr. 141.).

Poboční oltář při severní stěně v lodi, mramorový, jednoduchých, dosti sličných forem renesančních: dva mramorové sloupy s korintskými hlavicemi, na žulových hranolových soklech (do jichž stěn vtesány slušné ozdoby: kytice a vásy) nesou hojně profilované římsy, nad nimiž uprostřed přerušený trojúhelníkový štít se soškami andělův. Nad štítem oválový rámec, nad ním pak soška anděla s troubou. ⁴)

Náhrobníky: v jižní stěně chrámové lodi zasazené:

1. 0‘95 z/z šir., l'85w vys., z bílého vápence se znakem Mitrovským ve spodní polovici a nápisem nad ním:

GEORGIVS FERDINANDVS LLB WRATISLAW DE E T IN MITTROVITZ ZETATIS : S V JE 30 ANNORVM OBUT 18 YANVARY 1685.

REGVIESCAT IN SANCDA PÁCE. AMEN.

2. žulový, téže úpravy. Nápis:

LETHA PANIE

• 1690 DNE 23. MARTU YSNV LA W PANY VROZENA PA NI KVNEGVNDA ANNA DOHALSKA. ROZENA SLECZNA WRATISLAW KA Z MITROWICZ PANI NA WODLOCHOWICZICH A NA TOMTO MISTIE BLAHOSLAWENEHO Z MRTWICH WSTANI OCZEKAWA

Po jižním boku souvisí s kostelem KLÁŠTER Františkánský,

současně s chrámem založený, r. 1768 tak jak nyní se spatřuje přestavěný. Jednopatrové budovy obestupují ve čtverci prostranný paradís v zahrádku proměněný.

Z hojných místností vyniká pouze prostranný refektář v přízemí jižního křídla, valené zaklenutý (štukové zprohýbané lištnové rámce zdobí klenbu nyní obílenou); při stěnách zbytky dubového, vykládaného pažení.

Po chodbách hojně soch a obrazův po většině z minulého století,, řemeslně provedených. Zmínky zasluhuje:

kříž ze dřeva řezaný (skoro v životní velikosti) nad vchodem klášterním, již r. 1645 připomínaný, hrubé práce;

obrázek Krista kříž nesoucího ze XVII. stol., na dřevě dosti slušně malovaný, na jehož zadní straně nalepen výpis z pamětní knihy, hlásající, že »darovala tento obraz na památku vznešená paní Maxmiliána Rozhanská rozená (r. 1674) Doudlebská, tvrdíc, že již výše sto roků v rodině její se chová .. .«;

dosti slušná kopie Zbraslavské Madonny na dřevě, již maloval (dle nápisu na zadní straně) P. W. Rudlovský řádu Cistercienského r. 1712 (?)..

V    sakristii slušné dubové skříně, rokokové, ozdobené barevným vykládáním a vpalovanými ornamenty i obrázky: sv. Václava, sv. Františka se znakem Vrtbovským, večeře Páně, jakož i jiných výjevů biblických.

V    chodbě při chrámu pamětní kameny z červeného mramoru :

1. 090 m šir., 1'05 m dl., s reliéfovým znakem Vrtbovským (troje

parohy jelení) a rámcovým opisem :

^ricma fjrabin \ ITtíbí) na Hhrcfjotomijd) Jarními | irp;dj OLerroencm 1| rab hit ÍPoticijrf; Bolíme Bone a | Bejaflbme Boffmilír Boom 03. ID. Jako Kra | le (iRcíhcím m Bralomllmj dNcíhcm. Tnnbaíor.

2.    0⁻85 m šir., 0'70 m vys.: znak Wrtbovský, reliéfový, při něm letopočet 1686; pod znakem nápisová tabulka:

WENCESLAVS FRANCISCVS COMES DE WRTTBIJ

3.    0 87/1 12 m\ ve čtvercovém poli rovněž znak Vrtbovský, plošně •vytesaný, nad ním pak deska s nápisem:

ILL’: AC ECLL*. DNVS DNVS FERDINA~D’ FRANC’ S • R • I • COMES DE WRTBY D • in WOTTICZ • JANOW1CZ • NEZASchow ET OLBRAMOW1CZ ■ S * C • M • INTIm’ CONSILIAriu’

ET CAMERARIVS

ANNO CIODCCXII . DIE XX MARTII .

řj

Obr. 142. Votice. Iniciálky v rukopisu klášterní knihovny (skut. velikost’.)

V KNIHOVNĚ klášterní hojně pěkných vazeb na knihách i psaných Lancionálech ze XVI. a XVII. stol.

Latinský rukopis: »L i b e r sentenciarum« Petra Lombarda, z prvé polovice XIV. stol., velmi úhledně na hebkém pergamenu psaný, s hojnými glossami, valně poškozený. Zachované tři initialy V, C, C, rázu románského {obr. 142), pestře na modré půdě malované, spleteny jsou z potvorných postav. Vazba v kůži hnědé: pěkným vlysem (listový a vinný motiv) — na přední straně dvojnásobným, na zadní toliko jednoduchým (obr. 143.) — orámovaný obdélník rozdělen jest na kosočtverce s vtlačenými ozdobami: štítky, růžicemi, lvem, orlem a pod. Sem tam vtlačeno v kruhovém okolku gotické TH.

Drobnopisná bible, latinsky na pergamenu psaná, v gotické vazbě z hnědé kůže: na přední desce rámcový nápis:

Ifec btjblta ucfcris cf no rot Lila

v rozích evangelisté v kruhových medailoncích; na ploše orámované vytlačeno jablko granátové po způsobu tkanivových vzorků, oválem větév-kovým obklíčené a nad ním gotická koruna. Na zadní desce, stejně upravené, nápis pokračuje:

per 'tne rttfjenbacfr aíltga. tKatjflingen.

XV. stol.

Misál v drobném kvartu ze XVI. stol., v Paříži tištěný, s hojnými a pěknými dřevořezbami, z nichž mnohé kolorovány; na okrajích přimalovány hojné barvené ornamenty po způsobu českých kancionálů.

HRBÍ 1 OV klášterní, nad jehož branou dovedně ze žlutavého pískovce tesaná kartuše se znakem Vrtbovským, barokovým listovím obklíčená; nad ní drží dva andílci hraběcí korunu. Pod znakem nápis:

MARIA FRANCISCA COMITISSA DE HEYSENSTEIN NATA COMITISSA DE WRTBY 1685.

Uprostřed hřbitova téhož roku dle orientálního vzoru zbudovaný BOZI HROB ze žulových kvádrů: Nad obdélníkovým massivním staveníčkem vztýčena šestiboká kamenná kopule, nesená v každém rohu dvojicí štíhlých sloupkův s hrubými listovými hlavicemi.

PEČETIDLA městská, z druhé polovice XVI. stol.; stříbrná, okrouhlá-uměle rytá, s městským znakem a legendou, drobným vavřínovým věnečkem orámovanou, renesanční:

í£,t

3⁵

■>

v.

[•]

II

li

rnm

■j

r-

fj

Obr. 143. Votice. Vazba v knihovně klášterní.

Obr. 144. Votice Městská pečeť. (skut. velikosť.)>

1.    32 mm v průměru, má opis: SIGILVM © IVDICIS © WOTICEŇSIS ©

na rubu stopy vyrytých renesančních točenin a porušeného nápisu, z něhož čitelno: WACLAW SKVHROWSK    (Obr. 144.)

2.    37 mm v průměru, s opisem: PVRMISTRA • A RaDI • MIESTA WOTIC. Na rubu opět zbytky nápisu, z něhož patrny jen číslice 16—9.

• WO-

3.    48 mm v průměru, s legendou: ŠIGILLVM • CIVITATIS TICZENSIS •; na rubu vyryto:

BOHVSLAW SEWERIN RA | FAEL WESELEG PRIMÁTOR | OBNOWITI DAL 1669.

Sv. Vojtěch. (Větrov).

Vlasák: Okres Votický 23. — Ottovy »Čechy«.

Jihovýchodně od Votic, na' skalnatém vrchu, krásný výhled do širého-kraje skytajícím, 679 m nad hladinou mořskou, vypíná se osamělá KAPLICK

čtvercová, dvěma lunetovými okny osvětlená, prkenným stropem přikrytá s prostou, prkny obitou čtyřhrannou věžkou na taškové střeše. Vystupuje se k ní po několika z lámaného kamení narovnaných stupních. Vystavěna byla okolo r. 1680 hrabětem Ferdinandem z Vrtby.

Při kapličce pod širým nebem prostý kamenný stůl: žulová deska na čtyřech hladkých hranolových sloupcích.

Vrchotice.

Vlasák, Sedlecko, 64, 59.

TVRZ z prvé polovice XVI. stol., téměř úplně zachovaná, na dosti značném návrší: budova skromná, o dvou patrech, šindelem krytá, má v přízemí (nyní z části zasypaném) velkou světnici, trámovým stropem krytou*

íyl

.Ji

Obr. 145. Vrchotice. Tvrz.

klenutou kuchyň a spíž. Sklepy jsou dílem ve skále vylámané, dílem valeně-klenuté. Poschodí nově upravováno. Na východ opřena jest o mohutnou čtyřhrannou baštu o třech patrech, zlámaného neomítnutého zdivá, dole 2⁻00 m silného, jež se vzhůru značně zúžuje. Zdivo jest ozdobeno místo rustiky vodorovně kladenými obdélníkovými rámci, utvořenými z malty; pod římsou, oddělující patro druhé od třetího, obíhá okrasa maltou utvořených polokruhových obloučků. V přízemí jest valené zaklenutá kobka 4‘70 ni² bez oken; kobka v prvém poschodí, rovněž valené klenutá, osvětlena jest v prostředku stěn prolomenými, do špice sklenutými štíhlými okny,. 2’00 m vys., 0'65 m šir., do vnitř silně špaletovanými (jsou nyní až na malé otvory zazděna). Svrchní patro, v němž zdivo značně ustupuje, ponechávajíc dosti prostory pro zubovité cimbuří, jest přikryto plochým stropem. Střecha stanová, šindelová. Pod ní vydutá lunetová římsa (původně byla omítka dojista sgraffitována; nyní jest vše obíleno).

Zahrádka Ml ad otova.

Schaller, VIII, 220. — Vlasák, Sedlčansko 115.

ZÁMEK v prostředku minulého století střízlivě vystavěný, s bývalou •skromnou kaplí, nemá při sobě nic pozoruhodného.

Starobylá TVRZ stávala nepochybně severně nad zámkem na mírném

návrší.

Na značně vysokém hřebenu horském zvaném »ZADNI CHLUMY«,

severozpádadně nad Zahrádkou, stával do nedávná soujmenný renesanční zámeček. Byl před 10 roky zbourán.

Zvěřinec.

Vlasák, Sedlecko 53 sq.

HRAD zřícený na kolmém téměř skalním výběžku táhlého, příkrého návrší. V tu stranu odkud se přichází opevněn byl příkopem až 7 m širokým. Pozůstatky zdí (z lomového kamene zbudovaných) nepatrně na povrch vynikající a rozmeteným kamením téměř zasypané, prozrazují disposici hradu: obdélníkové pravidelné nádvoří, do něhož od jihu brána vedla, bylo obstoupeno třemi křídly budov, jež na severní straně odděloval příkop od hradního paláce, k povýšené skále přibudovaného. Při cestě hradní hojné stopy a základy četných budov.

Hrad ztroskotán již v XV. stol.

Zvěstov.

Vlasák, Okr. Votický 96.

ZÁMEK na starém tvrzišti, rybníky ohraženém: v čase nedávném zgotísovaná dvoukřídlá (v pravém úhlu) hranolová budova o jednom patře z poč. XVII. stol., kdysi červeně rustikovaná. Nad průčelím na vysoké střeše štíhlá renesanční věžka přikrytá sedlovou šindelovou střechou se dvěma korouhvičkami.

Nad vchodem z červ. pískovce vytesaný drobný znak Malovecký původně na farní budově Slapánovské (okolo r. 1707 zbudované) osazený.

Zvírotice.

U samoty »Rybárny« na srázném Vltavském břehu praehistorické sídliště, značné rozsáhlosti, dosud neprozkoumané.

nic*

SEZNAM MÍST.

Arnoštovice 1 — 4. Bedřichovice 4—8. Beztahov 8.

Bolechovice 8—9.

Borotín 9—11.

Bromovice 127.

Buchov 11.

Dobrohošť 11.

Doubravice 12.

Drachkov 12.

Dublovice 12—15. Habrovka 92.

Heřmaničky 15.

Hora Kosova 15—18.

Hora Krásná 19 — 21. Hrádek Červený 21.

Hřbet Kozí 22.

Chlum 22—26.

Chlumec Vysoký 26. Chlumy Zadní Chotětice 26.

Jankov 27—32.

Janovice Vrchotovy 32—39. Jesenice 39—41. Jetřichovice 41—42. Kamýk nad Vltavou 42-43. Klimětice 43 Klokočov 43.

Kniovice, Knihovice (Kno-víz) 44.

Kolo Hořejší a Dolejší 44. Kouty 44.

Krašovice 44.

Křenovice 44.

Křepenice 45.

Křešice 45.

Kuní 46.

Kvasejovice 46.

Kvaštov u Mitrovic 46. Květuš 46.

Lhota Starcova 46.

Lhotka 46.

Liběnice (Libenice) 46. Lidkovice (Bažanty) 47. Lovčice 47.

Malkovice 47.

Sv. Marek u Chlumce 47. Martinice 47 - 51.

Měštice 51.

Mezně 51.

Milhostice 51,

Mitrovice Nové 52—54. Mitrovice Staré 54—55. Modlikov 55.

Nadčjkov 55—57. Nalžovice 57.

Nedrahovice 58. Nechválíce 58—61. Neustupov 61—65. Obdčnice 65 - 68. Olbramovice 68—69. Oldřichovec 70—71. Osečany 71.

Otradovice Bílé 71. Otradovice Červené 71. Oubčnice 72—75.

Pačická Hora 75. Petrovice 75—77.

Plesiště (Plešiště) 77. Počepice 77—80.

Podhájí Nalžejovické 80. Porešice 80.

Prčice 81-87.

Prosenice 87.

Příčov (Luhy Příčovy) 87-Radeč 88.

Řadič 88—89.

Radešín (Radejšín) 89. Ratměřice (Ratmiřice) 891 až 92.

Sedlčany 92—104.

Sedlec 105 — 108.

Sedlečko 108.

Semtín 109.

Skoupý 109.

Skrýšov 109—110.

Slavkov 110.

Smilkov 110—112 Střezimíř 112 — 116. Suchdol 116—117. Šlapánov 117—120. Štětkovice 120—121. Tožice 121—123.

Trkov 123.

Třebnice 124.

Tynčany 124.

Uhřice 124 -125.

Újezd Červený 125—127. Ustupenice 127.

Vlčkovice 127. Vodlochovice 127—128. Vojkov 129—131.

Voračice 13 L.

Votice (Otice) 132—138. Sv. Vojtěch 138-139. Vrchotice 139.

Zahrádka Mladotova 140. Zvěřinec 140.

Zvěstov 140.

Zvírotice 140.

SEZNAM UMĚLCU.

Bartoloměj, zvonař 17, 25, 76, 108, 131. Bayer Josef, hodinář 52.

Brandl Petr, malíř 13—14, 135.

Brikcí z Cinperka, zvonař 34, 60, 74, 108, 130.

Brikner (Bríikner) Jan, zvonař 8.

Dallinger Frant. Theod., malíř 37.

Ditrich (Dietrich) Jan, zvonař 31.

Ditrich Vít, zvonař 25.

Dietrich Zachariáš, zvonař 25.

Frank Frant. Ant., zvonař 20.

Frank Václav, zvonař 57.

Gleixner Tomáš, zvonař 8.

Graff Josef, hodinář 37.

Hatlák Tomáš F., sochař 112.

Hoffmann Baltazar, zvonař 123.

Cherb viz Scherb.

Jan (Joannes Cantarista), zvonař 115.

Jan Hradecký, konvář 15.

Jaroš Tomáš, zvonař 41, 80.

Jíra, íGeorgius) zvonař 34, 67, 103.

Jiřík, knihař 101.

Kilián A., hrnčíř 37.

Kůhner Frant. Jos., zvonař 69 Kiihner Jan Jiří, zvonař 31.

Kůhner Jan Václ., zvonař 131.

Kůhnerova Anna, zvonařka 99, 100, 108. Lamprecht Gotfried, zlatník 128.

Marchetti Frant., malíř 106.

Matěj (Mathias), zvonař 50.

Mrkvička Jan, konvář 23.

Ondřej (Wondřej), zvonař 50.

Pavel, konvář 131.

Platzer I., sochař 42, 87.

Ptáček, zvonař 120.

Raab Ign., malíř 9, 56, 79.

Reiner Vácslav Vavřinec, malíř 24, 110, 128. Richenbach, knihař 127.

Rulovský VV. 136.

Rupertus a S. Dominico, řezbář 79.

Seiner Matyáš, stav.tel 104.

Scherb (Cherb) Kryštof, zvonař 120. Schmidl, malíř 76.

Schoenfeldt, zvonař 68 100.

Schunke Jan Kristián, zvonař 80, 91. Slepička, zvonař 164.

Spitzer Jan Vácslav, malíř 2.

Stanislav, zvonař 64.

Smejkal Tadeáš, malíř 98 Špic Matěj, zvonař 69.

Spinet, sochař 104.

Walther Kryštof, zvonař 99.

Wawra Martin, malíř 7.

Wideman (Widman) Lazar, sochař 2, 112. 117.

OPRAVY A DOPLŇKY.

Str. 3. ř. 12. zdola místo LHOTIETICYCH čti CHOTIETICYCIÍ.

Str. 14. ř. 5. zdola po slově »Značka« vlcž: »chebská«.

Str. 15. ř. 3. zdola místo IRADECKI čti: HRADECKI.

Str. 21. k literatuře o Hrádku Červeném připoj také: Bernau Fried. Album der Burgen und Schlosser im Konigreiche Bdhmen I. (1881) str. 181—185 s vyobr.).

(s vyobr.).

Str. 26. k literatuře o Chlumci připoj taktéž. Bernau, o. c. str. 259—267

Str. 29. Sousoší sv. Anny reprodukováno jest v »Methodu« XXIV. (1898) str. 16. Str. 101. na obr. 102. jest reprodukována vazba kancionálu č. 3., a nikoliv č. 2., jak v textu (ř. 22. shora) mylně jest udáno.

zachovaly, určití — pokud možno — jich vznik a původ, odhadnouti uměleckou a historickou jich cenu a konečně označiti ony památky, na jejichž zachování obzvláště záleží. Vytčen tu programm úmorné drobné práce pro celá takřka pokolení pracovníků, práce však nevyhnutelné, aby se mohlo na jisto postaviti, jak umění výtvarné v království Českém se vyvíjelo, odkud první motivy přicházely, jak se vytvářily, jakou měrou umělci cizí zde spolupůsobili, a co přímo z ciziny k nám bylo přivezeno; neboť jen podrobnou znalostí všech památek umění může se dojiti k ocenění vývoje tohoto umění neboli ku správným jeho dějinám. Mimo tento theoretický, velice žádoucí výsledek možno však i očekávati, že podrobné poznáxií, jak se umění u nás vyvíjelo, nezůstane bez účinku na umělce výtvarné, jakož i na správu zemskou a veřejnost naši, aby zachovány byly ony památky, jež pro vývoj umění domácího jsou zvláště charakteristické a naprosto zasluhují, aby byly ušetřeny a zachovány.

Archaeologická kommisse sestoupila se poprvé 8. května 1893, podala velesl. výboru zemskému dobré zdání o zachování památek domácího umění výtvarného a starožitností domácích vůbec, sjednala svá organisační pravidla, rozdělila se v odbory: praehistorický, historický a lidový- Jakožto přední úlohu vytkla si zdělati Soupis památek historických a uměleckých v království Českém, snesla se na příslušných pravidlech a vyslala své delegáty do jednotlivých okresů. Šestnáctý díl soupisu předkládá se tuto veřejnosti.

Přední zásluhu o rychlé uskutečnění podniku tak vážného má zemské zastupitelstvo království Českého, které nejen poskytlo nezbytné podpory hmotné, ale i zvláštními oběžníky praesidialnými doporučilo podnik ten úřadům samosprávným v příslušných okresech ; také veledůstojné konsistoře vřelým doporučením podporovaly práce, jež ostatně i širší obecenstvo provázelo zájmem, porozuměním i všestrannou podporou.

S obzvláštním uznáním sluší podotknouti, že i peněžitá pomoc z okresů zkoumaných na důstojné vydání soupisu se dostavila.

Do soupisu jsou pojaty:

1.    památky praehistorické krátkým označením;

2.    památky umění stavitelského, sochařského, malířského od románské doby do počátku XIX. století; předměty uměleckého průmyslu, pokud nejsou v majetku soukromém; stavby historicky důležité, jako hrady, opevnění, mosty a j.

Soupis bude se vydávati jazykem českým i v překladě německém pro každý politický okres zvlášť; ročně zamýšlí se vydati 4 až 5 okresů. Ke skupinám okresů podle starodávných krajů přidána bude úvodní stať o památkách lidového umění, a zároveň uvede se příslušná literatura. Při popisování ustanoveno šetřiti největší stručnosti.

WYDZIALY POUTECBMICZHE KRAKÓW

PUBLIKACE

BIBLIOTÉKA GLÓWNA

ARCHAEOLOGICKÉ KOMMISSE PŘI Č

5-

Druk. U. J. Zam. 356. 10.000.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMELECKÝC KOLÍNSKÉM;, Napsal Karel B. Mádl. (Soupisu parná království Českém svazek I.) Cena na papíře obyčt K 50 h.

TOPOGRAPHIE DER HTSTORISCHEN UND KUNST-DENKMALE IM POLITISCHEN BEZIRKE KOLÍN. Verfasst von K. B. Mádl. (Topographie der historischen und Kunst-Denkmaie im Kónigreiche Bohmen. I. Band.) Preis 4 K 50 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU LOUNSKÉM. Napsal Dr Bohumil Matějka. (Soupisu památek v království Českém svazek II.) Cena na papíře obyčejném 2 K 40 h, na papíře velínovém 3 K 60 h.

TOPOGRAPHIE DER HISTORISCHEN UND KUNST-DENKMALE IM POLITISCHEN BEZIRKE LAUN. Verfasst von Dr. Bohumil Matějka. (Topographie der historischen und Kunst-Denkmaie im Kónigreiche Bohmen. II. Band.) Preis 3 K 60 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU SEDLČANSKÉM. Napsali Dr. A. Podlaha a Ed. Šittler. (Soupisu památek v království Českém svazek III.) Cena 4 K 80 h.

TOPOGRAPHIE DER HISTORISCHEN UND KUNST DENKMALE IM POLITISCHEN BEZIRKE SELČAN. Verfasst von Dr. A. Podlaha und Ed. Šittler. (Topographie der historischen und Kunst Denkmale im Kónigreiche Bohmen. III. Band.) Preis 4 K 80 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU ROUDNICKÉM. Napsal Dr. Bohumil Matějka. (Soupisu památek v království Českém svazek IV.) Cena 7 K 40 h.

TOPOGRAPHIE DER' HISTORISCHEN UND KUNSTDENKMALE IM POLITISCHEN BEZIRKE RAUDNITZ. Verfasst von Dr. Boh. Matějka (Band IV.). Preis 7 K 40 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU MILEVSKÉM. Napsali Dr. A. Podlaha a Ed. Šittler. (Soupisu památek v království Českém svazek V.) Cena 6 K 80 h.

TOPOGRAPHIE DER HISTORISCHEN UND KUNSTDENKMALE IM POLITISCHEN BE-ZIRKE MUHLHAUSEN. Verfasst von Dr. Anton Podlaha und Ed. Šittler. (Band V.) Preis K 6 80

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU MĚLNICKÉM Napsal Dr. A Podlaha (Soupisu památek v království Českém svazek VI.) Cena 9 K.

TOPOGRAPHIE DER HISTORISCHEN UND KUNSTDENKMALE IM POLITISCHEN BEZIRKE MĚLNÍK. Verfasst von Dr Anton Podlaha. Band VI.) Preis 9 K.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU KLATOVSKÉM. Napsali Ferdinand Vaněk a Dr. Karel Hostaš: Soudní okresy Klatovský a Nýrský. F. A. Borovský: Soudní okres Plánický. (Soupis památek v království Leském, svazek VII.) Cena 6 K.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU ČESKO-BUDĚJOVICKÉM. Sestavil Josef Braniš. Soupisu památek v království Českém svazek VIII.) Cena 3 K 60 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU ROKYCANSKÉM. Napsal Dr. Antonín Podlaha (Svazek IX.) Cena 6 K.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU TŘEBOŇSKÉM. Provedli Frant. Mareš a Jan Sedláček. (Svazek X.i Cena 3 K 50 h.

LID NA HLINECKU. Podává Dr. Karel V. Adámek. (Soupis lidových památek v království českém. I). Cena 6 K

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU CHRUDIMSKÉM Napsal Dr. Karel Chytil (Svazek XI.) Cena 6 K 50 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU SUŠICKÉM. Napsali Dr. Karel Hostaš a Ferdinand Vaněk. (Svazek XII.). Cena 6 K 50 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU PŘÍBRAMSKÉM. Napsal Dr. Antonín Podlaha. (Svazek XIII.) Cena 7 K 20 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉ^ OKRESU JINDŘICHOHRADECKÉM. Napsal Dr. Josef Novák. (Svazek XIV.) Cena^ll K 50 h.

SOUPIS PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH V POLITICKÉM OKRESU KARLÍNSKÉM. Napsali Dr. A. Podlaha a Ed. Šittler. (Svazek XV.) Cena ÍO K.

Tiskem Aloisa. Wiesnera v Praze, knihtiskaře České akademie císaře Františka Josela pro vědy, sloveknost a umění.

%

'v

/

s

y

-i' :v ‘

WYDZIAEY POLITECHNICZNE KRAKÓW

Bibliotéka Politechniki Kiakowskiej

111-307273

Kdn., Czapskich 4 — 678. 1. XII. 52. 10.000

m I

i -

K

b

5!

m

ť

m

ví#-.

.■

, I

,1?W

%■

m

■ -4#

‘í!

■

■

■ v

šgfe.

í*£

laT*

S fB. B9 %

AMB.OTS. -JfíMW táasfc^.-^

š- '’ áw**m W

Bibliotéka Politechniki Kiakowskie)

100000301138

.

⁷

,e

&

'

:

v ^

.-i

it

4jp

hW'-»T'

-A % w

^    %£i %

i

'

n

\

w

t

¹

Socha Madonny jakož i neslohové podstavce jsou novodobé (z r. 1875).

²

Vásy a kartušové ozdůbky z pálené hlíny — domácí to výrobky ze sklonku minulého století — častěji se na domech zdejších vyškytají. Některé přeneseny odtud do Vodlochovic, kdež jich bylo k ozdobě nového zámku použito.

³

Dlabač (K—L. I, 170, č. 152) uvádí Birkhardovu (1748) rytinu obrazu toho: »Vera effigies gratiosae et pervetustae Matris Dei in templo DD. Franciscanorum percelebris, perillustri Domino Dno Joanni Vito Malowecz de Malowicz, Domino in Prosecz, Brzezyna, Beczicz etc., patrono gratiosissimo D. D. D. conventus Otticensis.«

⁴

Tohoto oltáře nepochybně týká se zpráva klášterní pamětní knihy, že »1.4isto-padu 1663 posvěcen byl nový oltář, jejž zřídil Jan z Talmberka, pán na Smilkově.³

⁵

t. j. Skuhrovský ze Skuhrova, pán na Voticích v letech 1569 -1574.