i-

m-.

'f

r.®

ť#

k ''

*M.

pí

w C>ťf ■

v %jC r*

oť

f-

fc*

' 'v

...C

jPMSK

ÉPpf*

m >/<

. »

* j. . **#*

ág£

[■««

ss

U Jr

#M ř» 33i*SHH

11*

W.-:‘

Ml

B»S^, .

' ,-iSL

ly

ěřil#

s&gjbji

3e

50*

"^í

;r:

flM

X .*

mg*

li n i. /

/imfW#

r%*?i

■><t.

l3Ř-*ĚÉr-

Sllás

•v.

5^V^lí jyyf. ^

iinp^fSp nh*?**

«:v

P&

'v j

Vi

>-V

í, 7v

H, _.

@8^5

KHisa

S5

yšy2£n

r ér... i wĚtf

^gL

MP

--V

-‘•v 7,

KM tf>.

km

^'.•J

wm*

v.

--"•ipFra*

PH

5 TKswS

M !^2*t

iFStl

HP*

Jv&ďT

V7

E. : *.

aíw r!

3, j-** H

fí

lip*

tN

řl

7^-y

Ri

>ťjP

■m

•p

■m

r* áK

rvjp

.ci/-

#ki

«L

;

¥~:.&3é'-.'&

v    --J

// ■

%wá

mrm

Wi

É£k,.rsr

wi

-7

f?f/A

H

JglŘk:'-:'

ic

fj f y.‘

íá!

£.i<

-i

■p

5Qs

SžS

4sm

LBSfeiáí:J

!p*rj

sm

38

uBmu

■Sít *3ř í

;;

^T-1

i«3i

2v

; #•"

fiy

■*xš

i;^

■r

g».J

-■

WĚKĚ^TTi *r i \[J^

m    ilš' "

I, • ’ #ÉE3&e S jJř

ť>*i

:-i

■j

_*«ÍP

•%

ra

■tK;

Sl

K.

i- *«&«

*jfí

NÍ

*

i jjfSSi

mí

í-;'

:-*V

3?

i<ř1^

|i'. f Ji

%g

'WssP

V

}/

*

\

9

v

i

%

-

\

'

\

\

£

/

\

1

%

I

f

x

Bibliotéka Politec

hmki Krakowskiej

\

■ f

/

í

/''

X

\

”S

4

i

/

'

V

/

,;-^v    ■•

i

\

.4,

/

•..

1 *

/

-

i.

%

L

:

\

‘ X

/

i

■ V,

y

. £

.

.

v

t

i

x

V. •

•.i-

•.

ť-x

i

y

\

\

v

i

s

>

V

■

A

■\

4:

. \ ¹

\

-r

\

f

*

\

(

\

■' kL

\

/

/

,

l

/

\

i

/

' A

/

’

'

■—

\

\

A

*

'

4

/.

✓ /

i

A

/'

•*.

1:

r

Soupis

PAMATEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

v království Českém

OD PRAVĚKU DO POČÁTKU XIX. STOLETÍ.

VYDÁVÁ

ARCHAEOLOGICKÁ KOMMISSE

PŘI ČESKÉ AKADEMII CÍSAŘE FRANTIŠKA JOSEFA PRO VĚDY, SLOVESNOST A UMĚNÍ

ŘÍZENÍM SVÉHO PŘEDSEDY

JOSEFA HLÁVKY.

XI.

POLITICKY OKRES CHRUDIMSKÝ.

NAPSAL

DR. KAREL CHYTIL.

V PRAZE 1900.

Soupis

PAMÁTEK HISTORICKÝCH A UMĚLECKÝCH

V POLITICKÉM OKRESU

CHRUDIMSKÉM.

NAPSAL

Dr. KAREL CHYTIL,

SE 203 VYOBRAZENÍMI

(Z TĚCHTO 1 V ZINKOGRAFII A 6 VE SVĚTLOTISKU NA ZVLÁŠTNÍCH PŘÍLOHÁCH)

A 10 ZNAČKAMI.

V PRAZE 1900.

é>

<§7sia

^UOTE*^

{ KRAKÓW |

^Vhnic|^/

HHWb

,vf t(( - %ovuso

TISKL ALOIS WIESNER V PRAZE.

3 PUr-yjLí*

Á»kc. Nr.    /i

PŘEDMLUVA.

Politický okres Chrudimský, jehož soupis předkládám, sestává ze tří soudních okresů, jichž sídlem jsou Chrudim, Nasavrky a Hlinsko. Tento rozlehlý okres není po stránce umělecké naveskrz jednotný; celkového rázu dodává mu působení města Chrudimě, jakožto starého střediska krajského, jehož vliv sahal daleko za hranice nynějšího obvodu politického a kromě toho, jmenovitě ve stol. XVII. a XVIII. přispívá k jednotnosti charakteru uměleckých, zvláště stavitelských památek jistá míra umění-milovnosti majitelů velikých dominií Některé památky poukazují ku souvislosti s Moravou, zvláště v okresu hlineckém, bezprostředně s ní sousedícím; krom toho zasahuje sem Morava prostřednictvím kláštera hradišt-ského, jemuž přináleželo zde ve století XVIII. panství týnecké.

Starších i novějších prací historických a topografických, týkajících se Chrudimská, je poměrně hojně. Považuji za svou povinnost, vzpomenouti na tomto místě zvláště činnosti Antonína Rybičky, ienž ve svých četných pracích a studiích, pojednávajících o Chrudimsku, spojoval s mravenčí pílí vřelou lásku, kterou do posledního dechu svého ku milé své Chrudimi lnul.

Buď celým obvodem neb jednotlivými místy a objekty zabývali se jmenovitě Karel Adámek, JUDr. K. Adámek, Karel Lábler, Moric Lússner, J. Nechvíle, Vine. Paulus, Rud. Pokorný, Aug. Sedláček, Frant. Schmoranz, Ant. Solta a j. v.

Při soupisných pracích na místě samém, jimž mohl jsem v posledních letech věnovati jen krátkou čásť doby letní, dostalo se mi všestranné podpory. Přede všemi zavázán jsem díkem p. konservátorovi Fr. Schmo-ranzovi, staviteli v Slatinanech, jednateli kommise archaeologické, který přispěl svými bohatými zkušenostmi a jmenovitě svým veškerým materiálem obrazovým, jejž po drahná léta nastřádal.

Kromě toho poskytli mi informace, zprávy, radu i pomoc jmenovitě pp. Josef Ježek, vrchní zemský ingenieur, Karel Lábler, jednatel kuratoria a Jos. Posít, řiditel Průmyslového musea pro Východní Cechy v Chrudimi, pánové Karel Adámek a Bohumil Adámek v Hlinsku a Vincenc Paulus, řiditel měšťanských škol v Chrasti. Materiál týkající se praehistorie poskytl p. Václav Diviš Čistecký ze Šerlinku, přednosta stanice severozápadní dráhy v Pardubicích, a dotyčné partie redigoval p. Dr. Fr. L. Píč.

Přístup k veškerým objektům zjednán byl všude s největší ochotou. Vlídnou svojí přízní provázely práce soupisné veškeré kruhy a to jmenovitě J. Milost’ Eduard J. Brynych, biskup královéhradecký, pan Frant. Walter, arciděkan v Chrudimi a veškeré duchovenstvo; dvojctihodní p. pastorové; ctěné učitelstvo; úřady obecní i majitelé a správcové zámků a sbírek.

Značná část vyobrazení tohoto svazku opatřena byla obětavou ochotou. Platí to o četných půdorysech a jiných kresbách propůjčených p. Fr. Schmoranzem, z nichž zvláště uvádím půdorys a nárys hlavního kostela chrudimského (obr. 31. a 32.), pohled a řez kostela sv. Kateřiny v Chrudimi (obr. 63. a 64.). Kresbu dle malby na skle z kostela sv. Michala (obr. 105.) provedl a věnoval p. Josef Posít. Půdorysy, řezy a detaily provedli jednak na základě materiálu p. Fr. Schmoranzem a J. Ježkem poskytnutého, jednak direktně dle objektů samých pp. R. Vanderlind a Ant Martínek.

Z řady fotografií, jichž použito k reprodukci pro soupis, značná část věnována Průmyslovým museem cis. a krále Františka Josefa pro Východní Cechy v Chrudimi, jehož kuratorium dalo k disposici výběr ze svých starších i novějších desek, provedených jednak zvěčnělým již A. Scltou, jednak p. adjunktem musea Janem Štěrbou. A. Šolta opatřil též některé fotografie přímo pro soupis a na žádost redakce provedl p. adjunkt J. Štěrba řadu fotografií v místech na mnoze vzdálených a těžko dostupných s ochotou hodnou uznání. Při opatření některých fotografií a kreseb z okresu hlineckého nápomocen byl p. JUDr. Karel Adámek. Krom toho poskytli fotografie: Umělecko-průmyslové museum obchodní a živnostenské komory v Praze, p. Josef Dušek, správce rafinerie v Rosicích u Pardubic (Seč) a Vlád. Sekera, katecheta Rudolfina v Hradci Králové (některé objekty z Hlinecká). Fotografie nákladem komise pořízené provedl umělecký ústav K. Bellmanna v Praze. Dr. J. Podlaha a Dr. J. Zahradník, vydavatelé »Pohledů Willenbergových« se vzácnou ochotou povolili, aby desky s pohledem na Chrudim bylo použito v soupise a se stejnou ochotou přenechal p. Dr. Fr. L. Píč, jakožto redaktor »Památek« otisky reprodukcí ze článku o »Zkamenělém zámku«.

V PRAZE na den sv. Václava r. 1900.

Dr. Karel Chytil.

Babáky (Babákov) Dolní.

Adámek K. V., Sborník okresu hlineckého. 1897. Str. 33.

KAPLE bývalá, zděná, barokního slohu, nyní zrušená, sloužící jako obytní stavení. Zřízená v době, kdy Babáky, přináležející ku panství Hrochova Týnce, patřily klášteru Praemonstrátů v Hradišti na Moravě. Stavení jednoduché; nad vchodem tesaný znak: na právo (herald.) kartuše s postavou sv. Norberta, na levo koruna a lilie ; nad tím poprsí infulované postavy s berlou a křížem; písmena R S A G (Robert Sancius Abbas Gradi-censis), pod znakem letopočet 1729. Nad znakem ovální okno. Uvnitř kaple stopy nástěnné malby.

KAPLIČKA nynější, zánovní, s věžkou, na této zvonek s nápisem »ORA PRO NOBIS SANCTE EUSTACHY« pod tím na jedné straně postava opata s berlou, na druhé světce s korouhví. XVIII. stol.

Bítovany.

Sommer, Das Konigreich Bohmen. V. 269. Památky archaeologické II. 40. (Rybička). Sedláček, Hrady a zámky. 1.170.

KOSTEL SV BARTOLOMĚJE (filiálný), připomíná se r. 1350 jako farní (Byetowan); pozbyv faráře ve válkách husitských, měl později do r. 1621 zvláštního správce duchovního podobojí; na to přivtělen k faře skutečské; r. 1677 patřil k faře žumberské. Kostel upraven r. 1652, pak v XVIII. st. za panství hrabat ze Schonfeldů; r. 1881—83 renovován patronátem kníž. z Auerspergů od Fr. Schmoranze.

Stavba zděná, jednolodní s věží, orientovaná (obr. 1.) Věž čtyřhranná před průčelím slouží v přízemí jako předsíň, zevně na bočních stranách vchody (nyní zazděné) pískovcové, gotické s obloukem lomeným; hrany jednoduše sříznuté. V prvním patře za kruchtou, prostranný sínec; báň druhdy cibulovitá, nahražena při poslední opravě hrotitým krovem.

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

Presbyterium, pěti stranami osmiúhelníku zavřené, s pěti opěracími pilíři, pískovcovými o dvou ústupech a podvalu. Okna gotického slohu nová.

Vnitřek kostela nově upraven; klenutí presbyteria a oltář hlavní pocházejí z doby poslední opravy. Loď dlouhá 10‘90 m, široká 8'45 m, oblouk triumfální 0‘68 m silný, 4‘95 m široký; presbyterium dlouhé 7 m, široké 5'50 m, strana závěru 2'33 m, věž dlouhá 7’45 m, šířka předsíně 3’60 m, síla zdi věžní 1‘42 m.

Dva poboční oltáře v lodi; stejně upravené s rámci a ozdobami dobré řezbářské práce; oba skládají se ze čtverhraného rámu, obklopeného širokým a silně vystupujícím lupenovým ornamentem, v hoření části ovální

Mm

; a \ ís-

j/ W \

—i⁴ ? fj f ? i¹⁰

Obr. 1. Bítovany. Kostel sv. Bartoloměje.

medailon. V oltáři na straně evangelia zánovní socha panny Marie lourdské. Oltář s v. Jana Nepomuckého na straně epištolní, zachoval původní podobu; po stranách tohoto oltáře postavy horníků, dvě větší a dvě drobnější (černý šat, žluté nohavice, punčochy po kolena).*) Rámování obou oltářů z konce XVII. neb poč. XVIII. věku; postavy horníků ze středu XVIII. stol. Pod obrazem sv. Jana skřínka rocailového tvaru; v ní relief panny Marie boleslavské. Po stranách této dva rámečky s výjevy z legendy sv. Jana N.: Zpověď královnina a sv. Jan před králem Václavem. XVIII. st. střed.

Kristus na kříži, řezba ve dřevě, v presbyterii zavěšená; dobrá práce barokního rázu, nohy na levo skleslé, hlava na právo schýlená; bok opásaný rouškou zlacenou. (Dle nového nápisu připsán XVI. věku.) Práce XVII. st. neb z poč. XVIII. st. V. 1'50 m.

Náhrobky pískovcové, většinou obvyklých rozměrů, zazděny nyní do zevní (severní) zdi kostela.

1.    Fragment se znakem Závišů z Osenic (ve štítu jehně), někdejších držitelů Bítovan (ve stol. XVI.).

2.    »L. PANIE 153 ... . TRZI KRALU UMRZELA DOBRA A UROZ . . .

.....NICZ A NA BÍTOVANECH GEGIZTO GMENO BYLO MANDaLENA

TU ODPOCZIWA V PA . . «

Nápis na okraji pokračuje na vnitřní desce; pod touto dobře sekaný znak Osenických.

3. „Esta pante 1609 tu patek. . . 1610 Boeuílja, tkej JTeíI;a 1611 . . . . \ Utuktjíttt® a tta Btíoteadj.<(

Nápis na okraji, na desce tři dítky, chlapec a dvě holčičky, na levo znak Ostromířských z Rokytníka; u postav nápisy: Girzj (?); Dorota; Ewa.

*) V Bítovanech bývaly doly; dosud doluje se v blízkých Lukavicích.

Tvar náhrobku obdélný výška 0'88 m, šířka T65 m.

4. „LEÍa ]^antc 1614 w sobolu po jíní... . ^ . Tínna H)o Jíromirská

1 Buínta.“

Vnitřní deska s nápisem otřeným; pod ní znak pánů z Bubna.

5.    Kámen otřelý; kartuše, pod ní znak; ve štítu půl lidské postavy v loďce. (Bořků z Poličanř)

6.    »LETA 82 NA DEN . . . (MAG)DALENA WCHINSKA ZE WCHINIC DCERA UROZENÉHO A STATECZNEHO RYTYRI PANA GYRIKA WCHINSKA ZE WCHINSKA NA HUSTITAVSI . . . ZIWOT SWU DOKONALA A USNULA.«

Pod nápisem znak Vchinských; terč bez helmice.

7.    Nápis otřelý; kartuše a znak Poličanských (?).

8.    »LETA 1613 17 DNE MIESIGR LEDNA Y NEDIELI PO SWATEM ANTONÍNU UMŘEL UROZENY PAN HYNEK BERNART ZAWISS Z OSE-NICZE A NA BITOWANECH MEZI 12 A 13 TUTO POCHOWAN . . . «

Na kameni vytesán rytíř v celé postavě v plném brnění; u pravé nohy znak, u levé přilba. Nápis na okraji

. PAN JAN STARSSI ZAWISS Z OZINICE A NA

9.    »LETA 81 BÍTOWANECH ZIWOT SWI DOKONAL

Se znakem Závišů z Osenice.

10.    Kámen otřelý.

Na jižní straně presbyteria kámen v podobě kříže z r. 1781.

Zvony na věži:

1.    Průměr 0'84 m, výška 053, přelitý ze staršího od Karla Bellmanna v Praze r. 1838.

2.    Průměr 0'72 m, výška 0‘60; kol koruny nápis

ano 2 bo s mD z tccť⁵ z *cD z kt;rirlrt;jb z n krrijle z rlrtjjo z rar gtntrnn z pana z Brtjjla z grji z prou z.

Bojanov.

Sommer, Das Kónigreich Bohmen V. 266.

Prvotně ves přináleževší s panstvím ku klášteru Vilémovskému; r. 1329 najal si panství toto Jindřich z Lichtemburka; v XV. st. příslušelo k panství Ohebskému a od r. 1628 k Nasavrkům. R. 1564 připomíná se jako městečko.

KOSTEL SV. VÍTA (farní).

Kniha pamětní, rukopisná z r. 1836. Matrika z r. 1674.

Kostel připomíná se r. 1350 jakožto farní (Boyanow).

V nynější podobě a rozsahu vystaven r. 1730 za panství Josefa Františka hraběte ze Schonfeldu. Kostel stojí uprostřed města na mírném svahu.

Stavba zděná, jednolodní, bez věže; slohu barokního, jednoduchá ale úměrná. Fagada se štítem, pilastry členěná, vchod jednoduchý; na bočních stranách po třech oknech, mezi nimi a při nároží pilastry; římsy podstřešni silně profilované; presbyterium zevně třemi stranami, uvnitř polokruhem uzavřené. Vnitřek lodi silně vystupujícími pilastry, mezi okny umístěnými, rozdělen v tři oddíly; klenutí valená. (Obr. 2.)

Loď dlouhá 21 m, široká 11 m, presbyterium dlouhé ll⁻20 7«, široké 5'80 m.

Malby al fresco v presbyteriu a v lodi. Hlavní oltář znázorněn

ťT

nástěnou malbou; barokní architektura sloupová, v právo a v levo postavy sv. Petra a Pavla.

°> 3S‘ríí;8S1»

l 'l 1-I H i-í 1 i |

Obr. 2. Bojanov. Kostel sv. Víta.

Na stěně strany evangelijní: svati patronové čeští k diváku kráčející, v pozadí architektura s kruchtou, z které vyhlíží postava mladistvého kněžice; za tímto bitva jizdecká a nad ním vznáší se sv. Václav na koni a orel (dvojhlavý). Freska na straně epištol: odevzdání ramene sv. Víta na sněmu wormském sv. Václavovi; osobnosti oděny v kroj XVII. st.

Na klenbě: Umučení sv. Víta a jeho na nebe vzetí. Nad kruchtou sv. Trojice a kůrové andělští. Na oblouku triumfálním znak hrabat Schon-feldů a začáteční písmena

I • F • C • E S •

(Johannes Franciscus Comes E Schonfeld.)

Malby zajímavé, zručně provedené, místy (umučení sv. Víta) obhroublé; opravou z r. 1880 zbaveny na mnoze původního rázu a nabyly vzhledu suchopárného a tvrdého. Jelikož Jan Frant. hr. Schonfeld zemřel r. 1737, pochodí malby z let 1730—1737.

Při hlavním oltáři umístěn obraz sv. Víta na plátně, od Ant. Machka (dle fp. knihy r. 1839 za 88 zl. objednaný). Malba dosti suchopárná, ze slabších prací Machkových.

Poboční oltáře mají barokní rámy vyřezávané s lupením a mřížováním. XVIII. st. střed. Obrazy olejové: Sv. Anna sama třetí; sv. Anna pravicí drží Ježíška, v levici karafiát; za ní Panna Maria, nad nimi andělé se vznášejí. Dobrá malba z konce XVIII. stol. (pochází ze zrušené lokalie v Krásném). Sv. Prokop a sv. Vojtěch (pendenty), značných rozměrů; sv. Prokop nohou stoupá na démona, v ruce drže kříž; v pozadí obou obrazů krajinomalba. Dobrá práce XVIII. st. pol.

Kazatelna dřevěná, barokního slohu, s postavami sedícími otců církevních. XVIII. st., pol.

Křtitelnice cínová, tvaru hrncového, bez noh (podstavec s nohami, železný); plášť hladký; v dolní části pruh s rytým nápisem v gotické minuskuli. XVI. st.

Výška 0'22 m (bez víka); průměr 030 m.

Kasule s příslušenstvím; látka zlatém protkaná; střední pruh se zlatém, postranice růžová a zelená; dole plasticky vyšité znaky Auersperský a Schonfeldovský. Patrně dar Kateřiny, dcery a dědičky Jos. Frant. ze Schonfeldu, provdané za Jana Adama z Auersperka, zemřelé r. 1754.

Zvony na zvonici, o sobě stojící; tato jest dřevěná s podezdívkou.

1.    Průměr 0'94 m. Výška 0⁻78.

(Ett f ggo f rampaita j nunquam f pronunrio f uaita f ignm f falům f dbI f fcjímit f auf f funus f íjonefhuu f in f laubrn f geutfriris f bet f fecif f mt f magijler f georgtus f ájrubimBusis 1510.

2.    Průměr 0'66výška 0'56 m.

GLmto f jrauu f ubielan f rae gutena f buo^t f ke qít f a f djraaÍB f panu f boíju f.

3.    Průměr 0’48 m, výška 0'38.

Goss mích Nicolaus Low von Lowenberg in Prach Anno Domini 1699

Josephus Franciscus S • R • J • C lomes de Schdnfeld.

4-. Nejmenší bez nápisu.

Kostnice vedle kostela. Kobka zděná s množstvím narovnaných lebek.

Pečetidlo městské, na úřadě obecním, průměr 0'032; štít kartu-šový v něm skřížený meč a klíč, opis

© SIGILLUM © OPPIDI © BOGANOW ©

Století XVI.

Boříce.

Řadové hroby (s ovité náušnice, smaltované korálky).

Bylany.

Předhistorické sídliště v kruhovce (kamenné nástroje a hliněné nádoby); u občana Pollaka (zásobnice atd.); na poli občanů: Petráně, Žáka, Linharta (jámy s kulturními odpadky); hroby la Téneské v hliništi Radoušově (Památky arch. XI. 470. 663 XII. 333.

Celákov (Včelákov).

Sommer, V. 96. Pamětní kniha rukopisná na faře.

KOSTEL MAŘÍ MAGDALENY (farní); uvádí se r. 1350,

v r.

1624 filiální do Skuče, v r. 1677 do Hlinská, fara založena r. 1738

Štěpánem hrabětem Kinským. Starý kostel snesen r. 1851 ; presbyterium bývalo kamenné, gotické; v lodi strop a kruchta ze dřeva. Kostelík založen prý horníky; ještě v 1. polov, našeho věku (Sommer 1. c.) zde dolováno na kyzy sírné. K novému kostelu položeny základy r. 1844, r. 1848 dokončen, r. 1850 posvěcen. Budova kostelní stojí na jednom z nejvyšších bodů (507 m) celého okolí a viditelná jest zdálí se strany chrudimské i hlinecké. Stavba zděná, obdélníková loď, choř čtverhranný, za ním věž čtverhranná; vchod hlavní čtverhranný, nad ním na volutách římsa; okna polokruhové. Střízlivý sloh s reminiscencemi slohu empirového. Zařízení zánovní; hlavní oltářní obraz, Kristus a Maří Magdalena, od Umlaufa; poboční, Matka Boží a Kristus Ukřižovaný, od malíře vídeňského školy ř ůhrichovy.

Obraz Maří Magdaleny v sakristii, podřízené hodnoty umělecké se zajímavým nápisem:

Nákladem horníků w Wčelakowskich dne 29 Máge 1831.

Zvony na věži:

1. Průměr 1'05 m; výška 076 m.

LETHA PANIE MDLXXXVIII SLYT ZWON TENTO KE CTI A

K CHWALE BOZI K OBCI ROSOSSSKY ZA PANA RYCHTARZE BRYCHTY A PANA MARTINA RYCHTARZE KUNDRATICKEHO PUWODEM MARTINA Z BLAZIEGOWIC OD M. ELYASSE V HRADCIJ KRALOWY NAD LABEM.

Nad tím ornamentální pruh s postavami, jež vybíhajíce v ornament, drží štít; dole ornamentální pruh, v něm lov na medvěda.

2.    Průměr 075 w, výška 055 m.

LÉTA X PANIE X MDLV X TENTO X ZWON X SLIT X V MIESTIE X HRADCI X.

Na hranici, na níž zvon visí, vyřezáno:

DÍLO JAKUBA DANDY

LÉTA PANIE 1644

3.    Průměr 035 m; výška 0'25 m.

TENTO ZWONEC GEST UDIELAN KE CTI Á CHWALE PANU BOHU

4.    I • GK • 1778.

Socha sv. Jana Nepomuckého vedle kostela pod lípami; pěkná postava životní velikosti s křížem v ruce, vedle dva andělé, z nichž jeden drží zámek. Na podstavci nápis z předu:

S Ioanes NepoMVCene In tVo PatroCInlo nos protege et In ílne Vltae nostrae gratla Del frVI eX pete

V zadu A • D • 1740.

Dvakačovice.

Předhistorické sídliště starší.

Hamry (u Hlinská).

Adámek K. V. Sborník o. h. 36.

Osada původně slula Přerostlé; hamry železné, nyní zaniklé, nacházely se zde již v XVI. věku; dle nich nynější jméno.

•Z

1 fl

fl

[m>

Tm

®>

I-

JI

fy

pma

N; i l

Vln '' '

===L

Obr. 3. Hamry u Hlinská. Mříž z kaple sv. Jana v Lázních.

KAPLE SV. JANA NEPOMUCKÉHO nad studánkou léčivé vody (Schaller, Topographie des Konigreichs Bohmen XI. 178. Sommer, V.

1. c. 250.) pochází z XVIII. stol. Jednoduchá stavba s dřevěnou věžkou. Uvnitř v polookrouhlém choru oltář se sochou polychromovanou sv. Jana. Před oltářem po celé šířce kaple mříž železná; čtyřhranné pruty se zá-točemi, na nich tepané hřebínkové ozdoby. Výška (s nástavcem) 2 78 m, délka 360 m. XVIII. stol. 2. pol. (Obr. 3.)

Hamry svobodné.

Schaller 1. c. XI. 20. — Sommer, V. 256.

ZÁMEČEK, v základu pochází z XVIII. st.; o jednom poschodí; nyní přestaven po požáru; někdejší kaple panny Marie vzala za své.

Socha sv. Jana Nepomuckého u cesty vedle zámku; dobrá kamenická práce XVIII. st.

Hlinsko.

Sommer, V. 249. — Brichta A. Památky I. 175. — Adámek K. K dějinám Hlinská a okolí. Památky 1871. — Týž: Paměti o školách v okresu hlineckém. — Adámek K. V. Sborník okresu hlineckého. 1897. — Týž; Hlinsko město. Časopis společnosti přátel starožitností. 1897. Znaková příloha.

íp,......

-*#•

°r

.. L

Obr. 4. Hlinsko. Kostel Panny Marie.

Hlinsko, Hlinské, příslušelo ku panství Rychemburskému; jakožto městečko připomíná se výslovně teprve 1. 1392. R. 1568 obdrželo majestát na trhy výroční a tého-dní přímluvou Zdeňka Berky z Dubé. Bohuslav Ferdinand Berka shodl se r. 1652 s Hlinskými v příčině prodeje vína, vážného a cla a propustil jim odúmrtí. R. 1742 město zapáleno od vojska pruského.

V městě a okolí kvetlo za starodávna hrnčířství; cech však dle řádů krále Vladislava II. ustaven zde teprve 1652 a r. 1706 privileje jeho od Františky Berkové, provdané Vchynské potvrzeny.

KOSTEL NAROZENÍ PANNY MARIE (farní).

Adámek K. V., Kostel v Hlinsku. Časopis sp. př. st. 1897. 50. Kniha pamětní farní z r. 1836.

Připomíná se již r. 1350 jakožto farní; za dob husitských byla zde fara kališnická až do r. 1624, kdy zavedena duchovní správa katolická ve spojení se Skučí a Rannou; mezi r. 1655—1662 dostalo se Hlinsku fary samostatné. Kostel původní stával poblíž místa, kde stojí nynější a jen čá-

feí*'CnuL.

• rr~"rr

ííT©

%

v #V-

$V*V;Í

/i

⁵I

mm

ííistf

a/

as

TO

•i.

m-

#sg> *

\«kSfeá*Š«afe.    ' J?1

t2

..

*Č

íf"

Iv

⁷~*'j

P.

tW-lB

' UL1É' %

•j

jpšššSc.

P⁷

r-*y0

WSmSBmHk

—xrz-Tjjsr ^~PŤJx.

stečně v ně zasahoval; součásť jeho zachována v novější stavbě věžní. V nynější své podobě pochází kostel z let 1730—1745; zbudován za faráře Fr. Ant. Prenze, nákladem Štěpána Viléma Kinského ze Vchynic a osadníků. Zároveň postavena i fara; práce řemeslnické při obou budovách (vyjma materialie a potahy) stály 6337 zl. 44 kr. 2 d.

Budova nynější zděná, jednolodní, s presbyteři polokruhovou (obr. 4.) obrácena jest k severu položena jest na stráni, po níž vedou ke kostelu pěkně založené schody. Starý kostel, jehož základy odkryty částečně při opravách r. 1887, směřoval od věže na východ; stará věž pojata v zdivo nové věže; v síňce na právo dosud výklenek goticky sklenutý; v patře věže stará ostění okenní; profily gotické (Viz Adámek, kostel v Hlinsku, nákresy starých partií). Věž nynější vystupuje mírně z průčelí kostelního, na nárožích proláklého. Vchody jednoduché čtverstranné, okna v celé budově podlouhlá, polokruhem uzavřená. Zevnějšek jednoduchý; prostorný a úměrný vnitřek pilastry, výklenky a římsami rozčleněný. Presbyterium klenuté, pasy klenutí spočívají na pilastrech se silně vyloženými římsami; v lodi po každé straně po dvou mohutných pilastrech a po jednom užším pilastru u kruchty. Strop plochý, na rákos. (Obr 5.)

Loď dlouhá 25 m, široká 11 m, presbyterium dlouhé 11 -50 m, široké 9 m; síň dlouhá 7'40 m, široká 4'30 m; sakristie a kaple po stranách presbyteria : délka 5 m, šířka 4’50 m.

Oltář hlavní, s obrazem Narození panny Marie; kol tohoto složitá architektura o mocných sloupech, nad architravy nástavek, v něm obraz sv. Trojice. Po stranách oltáře dřevěné sochy sv. Václava a sv. Víta. Hlavní obraz realisticky znázorňuje scénu po porodu; lože s matkou obklopeno příbuzenstvem; z předu klečící žena, jež chystá se vykoupati novorozeně;

'íJr

fa,

:4

'S.

Obr. 6. Hlinsko. Křtitelnice.

.x

i**⁻'

na vaničce sign. »P. Johann Worlicžek 1840. jest dle podání kopie někdejšího obrazu.

Oltáře poboční.

Na nárožních segmentech v lodi bohaté rámování, skládající se z lupení, dobrá řezaná práce XVIII. stol. Obrazy sv. Jana Ne-pomuckého a sv. Terezie, nové od J. Papáčka.

Hluboké kobky ve zdi pod kruchtou chovají Betlem (»Největší rados£«) a Boží hrob (»Největší žalost’«).

Obraz živě komponovaný,

[ri

L(

Křtitelnice cínová (obr. 6.), na třech nohách, končících nahoře v lidské hlavy, dole vybíhajících v pazoury. Nápis na víku:

LÉTA PANIE 1628 TOHO CZASU SPRAW CZE CZIRKEWN1HO KNIEZE JANA HAGKA LITOMISSLSKEHO PANA DIEKANA SKUTECKIHO A PANA FARARZE HLINECKÉHO

Kol kotle pod hořením okrajem a dole pruhy s nápisy:

pf.

Heííja p. 1628. bttB 2 m. trnora flpfa gsjl krjíiÍEblmtjE falu to rta-hlabEtn p. tomajfE rtEri;uíp prtjtttafa miejíps í;Imfhptn«

Obr. 7. Hlinsko. Monstrance.

»a p. falotttEttt; man-JíeIIuj gEljo ks cjít a ájtoals boji a blafjofiatuehe BJ. obtEÍotoana gEjí Mezi oběma pruhy obraz panny Marie kojící, kol paprsková zář; na druhé straně dvě zkřížené sekery, a po stranách tohoto odznaku písmena t a n (Tomáš Nechuta).

Monstrance stříbrná, noha oválná; na přední a zadní straně vysoko tepané festony, na postraních hlavičky; nodus hruškovitého tvaru s hlavičkami andělů; rámec lunuly srdcovitý, obklopený deseti andělskými hlavičkami tepanými, v oblacích ; kol paprsky. (Obr. 7.) Na obrubě nohy značka:

XVIII. st. střed. Výška 0'50 šířka 019 m.

iécj

¥?

..'•ty⁴'

KS

...

'

& -jĚr-

št*

méf

ii

P a c i f i k a 1 mosazný, ovální, proláklá noha s tepanými lupeny a kartu-šemi; okolek tepaný a prolamovaný, stříbrný, v podobě kartuše s mřížkami, za deskou paprsky.

V noze založena authentica, daná v Praze 15 septembris 1741 (Joannes Martini), stvrzující, že zde založeno li-gnum sancti crucis. Výška 033 m, průměr 0’14 m.

Kalich, na spodu střibrné kupy obal tepaný s třemi hlavičkami andělskými, mezi nimi festony ovocné. XVIII. st. střed. Noha a nodus z mosazi s tepanými lupeny, empirového slohu. XIX. stol. poč. Výška 024 m průměr hoř. 0 09 m. Zvony na věži:

1. Průměr 1‘10 m, výška 1‘00 m.

aitno z bumint z m° z uc z *ae° z ab Iaubem z bít z omnipotentis z íf z bmh z rnartr z oirginis z rt z omnibus z janrfis z f;rc z cam-pana z fu(a z ejl z per z magtjlrum z bantrlem z br moníiluts z ruímtis z imprnfts z bontinornm z tonus z romnumifafts z riotfafts z btcfr z fflinUtij z amen alrluta.

Pod spodní řádkou liliový vlys.

2. Průměr 104 ni, výška 0'86 m.

JHESUS MARIA ET (?) IGNATIUS GA WOLAM 2WUKEM SWEHO PANU BOHU KE CZTI A CHWA GĚHO A KAŽDÉHO CZASU CZLOWIEKA SMRTEDLNEHO 1617.

vn gig

!i

r3

.,pĚ*Í^

i*.

Obr. 8. Hlinsko, fara. Kamna. (Nyní v museu v Chrudimi.)

Nad nápisem plastické ornamenty, hlavičky a festony, pod ním vlys

akanthový.

Farní budova současně s kostelem postavená, prostranná; v 1. patře kamna hnědě polévaná; spodní čášť spočívající na nožkách balu-strových silně profilovaná; v hoření části uprostřed otvor; na vrchu vása; ozdoby ornamentální v podobě lambrequinů a hřebenů. Místní neb Svratecká práce ze středu XVIII. st. (Obr. 8.)

t.

(Nyní v průmyslovém museu v Chrudimi.) V místnosti vedlejší kamna bíle polévaná v slohu empirovém s rosetami a hlavičkami ; na vrcholi vása. XIX. st. poč.

(Rovněž v museu v Chrudimi.)

Kování dveřní a zámky na většině dveří, dobré řemeslné práce z XVIII. st.

...

mm

Sjf

Obr. 9. Hlinsko. Pečetidlo 1615.

Obr. 10. Hlinsko. Socha sv. Jana na náměstí 1723.

RADNICE (Adámek K V. Tvrz a radnice v Hlinsku. Časopis př. st. č. 1897. 108.), dostavena r. 1792. Stavení o jednom poschodí s markyro-vaným středem, nad nímž čtverhranná věž se pozvedá; tato o dvou patrech; dolní odděleno od ostatní budovy balustrádou; hoření ukončeno pádnou římsou, tvořící na středu strany průčelní obloukový segment. V detailu a profilech převládají ještě tvary barokové.

PEČE IIDLA (Adámek K. V. Časopis sp. př. st. č. 1897. Znaková příloha), na radnici chovaná:

1. stříbrné na mosazném držadle (obr. 9.)

SIGILLUM • OPIDULI • HLINSKI • 1615

uprostřed terč se znakem městským (půl koně) Drn 0'032 m;

2. mosazné ellipsovité

SIGILLUM • MĚSTIS • HLINSKI -1714 •

Uprostřed znak městský;

3. mosazné okrouhlé

SIGILLUM © MESTIS © HLÍNSKI © 1714 ©

Průměr 0*036 »/, uprostřed terč se znakem.

SOCHY před radnicí.

Socha sv. Jana Nepomuckého, zhotovená Janem Devotym (za 50 zl. r ), baroková, na vysokém podstavci (obr. 10.); na zadní straně tohoto nápis: Tento obraz gest postawen ke cti a slawie Jana swateho nákladem wiernych ctitelů geho RokV toho kDIž KareL ssesteg CIsarz RžIMskeg kraL nass v Praze korVnoVVan gest.

Z Przicinieni P. Matiege Prokopa toho času Primátora.

Kříž a socha sv. Floriana, podřízené ceny umělecké, stojící jako pendant sochy svatojánské, pořízeny r. 1779.

TVRZ (Adámek JUDr. Tvrz a radnice v Hlinsku 1. c. s vyobrazením. Adámek. Posel z východních Cech 1873), stavení v ulici vedoucí z náměstí do Olšínek, nazývané »ve tvrzi«; jednopatrové, zděné s předsíňkou dřevěnou. R. 1873 při opravách učiněn zde nález

grošů z doby Václava III.

SBÍRKA KARLA ADÁMKA,

- ■vma

Obr. 11. Hlinsko. Sbírky K. Adámka. Svícen gotický.

spisovatele, chová vykopaniny ze »zkamenělého zámku« starého Karlštejna u Svratky a četné předměty historické a národopisné z Hlinská a okolí. Mimo jiné zejména: svícen mosazný, gotický, noha šestilaločná, dřík šestihranný.

XV. st. Výška 0'215 m. (Obr. 11.) Biblí pražská z r. 1480; na listu se stvořením světa okrajová malba miniaturní.

Keramické předměty; zejména koutní hrnec s černým klejtem, plastické ozdoby znázorňují císaře na koni, v plášti a brnění doby Leopolda I.; součástky jeho formy se opětují, mezi nimi císařský orel a poprsí dámy (císařovny?). Kadluby pocházejí z konce XVII. stol. Výška hrnce 0*30 m, průměr 0*22 m. Džbán s hubičkou a uchem, zeleně polévaný; v plastických ozdobách podoba Panny Marie a srdce protknuté dvěma meči. XVIII. st. Výška 0*28 m; průměr (nahoře) 0*135 m. (Obr. 12.)

Železné předměty, nálezy, pak závěsy a kování ze zámečku v Chlumu.

PEČETIDLA CECHOVNÍ, mosazná. (Adámek, Sborník o. h.

str. 301.)

1. Pečetidlo řeznického cechu v Hlinsku z r. 1606, okrouhlé, uprostřed štít terčovitý, v něm lev se širočinou; po stranách 1606; opis

PECET * ŘEZNICKÁ * MESTIS X HLINSKIHO.

Průměr 0‘037 m.

2. Pečetidlo cechu kovářů, kolářů a bednářů, elipsovité, odznaky tří řemesel v oválních polích; po stranách letopočet 1649, nad znaky nápis:

W HLINSKÝM I • S • C

Osy 0’035 m : 0’032 m.

3. Pečetidlo těchže cechů, okrouhlé: terč čtvrcený, v něm podkova, zámek, tlouk bednářský a kolo; nad štítem 1719; opis:

PECET CECHU KOWARSKE⁰ • KOLARSKE⁰ A PILARSKEHO MES • HLÍN • Průměr 0'034 m.

/jfj

pp k

HíÍX*

"M

; Á!

v.

gPLIL .

Obr. 12. Hlinsko. Sbírky K. Adámka. Koutní hrnec a džbán.

4.    Pečetidlo sloučených cechů kovářů, kolářů, truhlářů, zámečníků, bednářů se sedmi odznaky a opisem. Průměr 0'034 m. XVIII. st.

5.    Pečetidlo cechu hrnčířského, okrouhlé: terč, v něm Adam a Eva pod stromem ; nad terčem 1 • 6 • 5 • 2 • Opis:

PECZT : POCTI • ŘEMESLA ■ HERNCZ • MES • HLINCKIHO

Průměr 0 034 m.

6. Podobné z r. 1752 s opisem:

PECZET • POCTI • RZEMES • HERNCZIRSKEHO • MIESTIS • HLINSKO • Průměr 0 035 m.

Pečetidla cechu pekařského a pernikářského z roku 1732, cechu mezuláníků (bez letopočtu) v Hlinsku a spojených řemesel kolářů, kovářů, bednářů a zámečníků ve Svratce z r. 1752.

Honbice.

Rybička, Památky 186^. VII. 566. — Nechvíle, Method. I8S2. VIII. 94 — Sedláček, Hrady a zámky. I. 219.

KOSTEL POVÝŠENÍ SV. KŘÍŽE (filiálný); připomíná se roku

1350 (Hombicz) druhdy farní, byl v XVII. st. filiálný do Trojovic a od přeložení fary z Trojovic (r. 1704) do Hrochova Týnce. Po válce třicetileté velice sešlý, opraven byl nákladem Maxmiliány Zárubové, rozené z Li-sova (ý 1694). Nově opravován kostel r. 1881 od Františka Schmoranze.

Stavení orientované, zděné, jednolodní, s presbyteři pěti stranami osmiúhelníka uzavřenou ; před lodí čtyrstranná věž. (Obr. 13.) Na presbyteriu, jež zachovalo celkem původní podobu, čtyři opěrné pilíře pískovcové, o dvou ústupech a podvalu ; tolikéž oken gotických, vysokých, bez kružeb. Fragmenty starých kružeb zazděny do zdi zevnější, pak dva kameny náhrobní otřelé, jeden se znakem Lukaveckých. V předsíňce, zřízené na severní straně, zazděny tři otřelé kameny, jeden se znakem Talacků z Ještětic.

Presbyterium vnitř klenuté, klenutí s hlubokými kuklami a širokými pasy bez žeber v nynější podobě ze XVII. stol. Lod' s plochým stropem, upravena v XVII. st., okna v lodi při poslední opravě obdržela tvar gotický. Presbyterium jesc uvnitř 4‘70 m široké, 5‘80 m hluboké, strana polygonu měří 1 90 m, loď 8'60 m dlouhá, 7 35 m široká; věž 4'30 m dlouhá, 3'10 m široká.

Sanktuarium na straně evangelií, gotické, čtyrstranné, se štítem trojbokým, vyplněným kružbou. (Obr. 14.) Široké 0'76 m, vysoké (bez štítu) 0'87 m, štít vysoký 0'70 m.

Hlavní oltář; obraz Povýšení sv. kříže; sv. Konstantin na koni, bílém, nese kříž, před ním kráčí biskup, nad ním vznášejí se andělé; sv. Konstantin v kroji a typu z doby Ferdinanda III. Obraz zajímavý, obstojně malovaný, pochází as z doby Maxmiliány Zárubové; XVII. st. 2. pol.

Obraz panny Marie na plátně, napnutém na desce dřevěné; stojíc na měsíci drží Ježíška nahého v náručí; svrchní šat modrý, spodní fialový; tvář široká, kulatá, ret kyprý, oči sklopené. (Obr. 15.) Ve způsobu chrudimského mistra M. Radouše. XVI. st. konec. Pohříchu silně přemalován 1881 J. Papáčkem; nepravý letopočet 1513 přidán při opravě. Výška 1*05 m šířka 065.

FT

LL

B§

i: Iv-

..........> <

):

rK.Í

ir

iinm/ r í i³ * é i° i? i* r

Obr 13. Honbice. Kostel sv. kříže.

Svícny dva, mosazné, gotické.

■“li

Bk-

—/

'klik

A; W

CHRÁM NANEBEVZETÍ P. MARIE (arciděkanský).

..... s. panm; Markphj umrjel Cjfiljobmj kniej Jan Mekán cíjrn-bintski a ntekbp bobre pamieít opat klajjtera sloraanskp0 a fnfo pnrfjooa pí psíe pe° b. p. b.

JCsía 1562 ro sobolu po íBufjaE umrzla jo|l panna Bogtna brera slorouíno^o pana Hirjtfta Bílka a íuío poťfjotoáno íelo jejt ořekaraaje rajkri-Jjbni bla^osIaroEnéíjo.

ř ÍSW?

Lipka.

Podskalí u Chrasti.

Štrádov, zřícenina.

A; W

^ J^SSP

vél:

S!i!!!!3

lililllíi ugSHn

Éilllfi! ®

SSSnSkSj 1

lě'

k&A'-

• CrseXJB-CZ/x'7i^rr .^_

Obr. 14. Honbice. Sanktuarium.

Kalich, kupa stříbrná, obklopená prolamovaným a tepaným obalem v medailonech vysoce tepaná poprsí panny Marie, sv. Josefa a Krista co dítěte; v ratolestech mezi medailony květy; nodus rytý. XVII. stol. střed. (Mosazná noha z poč. XIX. stol.) Výška 0 23 m\ kupy výška 0'07 m, průměr 0 085 m.

Na kruchtě dřevěná tabule náhrobní s erbem Lukavských, pěkně malovaným; kol něho nápis

krojem; a ^íafgqmj Btjítrj J^art JMortiit JDukarafhtj \ JTuharatcj a T&a HDalticb itab Hábem raieku Jiného B1 rohu trabrtie tabif bne 17 Bonr. 1681. <

Křtitelnice dřevěná vyřezávaná ze XVII. st. 2. pol., nyní v městském museu v Chrudimi. (Obr. 16.) Archa skládací, v starších popisech uváděná, již neexistuje.

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

Pod kostelem hrobka, zděná, klenutá, v podobě sklípku; r. 1873 otevřena a ohledána; nalezeny kosti setlelé, pozůstatky rakví a rubášů, křížky a knížky modlitební (ze XVII ? st.). Viz Nechvíle 1. c.

Zvony na věži:

1. Průměr 087 m, výška 072 m.

tErnto f ?mon f bidal f mne f Q3h;ra f bobři f bila f bio f gd;o (?) f bube f pofloudfafi (?) f fen f bube f na bol)atf jpontinafi f amen.

::

(píp

wmm .

Jm

Obr. 15. Honbice. Obraz Panny Marie z XVI. stol.

Obr. 16. Honbice. Křtitelnice dřevěná. XVII. stol.

2. Průměr 0*63 m, výška 055 m.

J0 re* gloriae trtffe orní rtrat fanda pare - ntafljaeus - marníš - Inras

- iofjanes.

Nápis v hoření části. Ucha zdobená lištami gotickými. XV. st. konce.

Horka u Chrasti.

KAPLE SV. ANNY, prosté stavení, zděné, čtverhranné, postavené

roku 1803.

Obrazy staršího původu než stavba; na oltáři hlavním obraz sv. Anny s pannou Marií a sv. Josefem; ve způsobu chrudimského malíře J. Cere-

gettiho. Obraz Krista se zákoníky (peníz daně) rovněž ve způsobu Cere-gettiho. Výška 0'60 m, šířka 0’84 m.

SOCHA sv. Jana Nep., poblíž kaple; barokní slušná práce. XVIII. st.

MYSLIVNA na cestě u osady Silnice, vystavěná r. 1825 biskupem hradeckým Aloisem Josefem hrabětem Kolovratem-Krakovským; v průčelí pěkně tesaný jeho znak s letopočtem 1825. .

Hradiště u Nasavrk.

Památky. II. 92.

U vesnice nad Chrudimkou na vysokém ostrohu rozsáhlé předhistorické tábořiště, dvojitými mohutnými vály opevněné; náležiště kamenných nástrojů.

Modlitebnice protestantská (s pastorem); postavena r. 1785; přestavěna r. 1847. Prosté stavení zděné, čtverhranné; s reminiscencemi na sloh empirový; pod kruchtou čtyři sloupy nekanelované, sdorskými hlavicemi.

Hrbokov (Chrbokov).

Sommer. V. 24. — Rybička, Památky II. 156.

KOSTEL SV. VÁCLAVA (filiálný), připomínaný r. 1350 jakožto farní; v XV. a XVI. st. přináleželo podací s kolaturou městu Chrudimi, která je držela do r. 1593, kdy prodala Chrbokov Václavu Plesovi Heřman-skému na Stolanech. Později byl filiálným do Heřmanova Městce, nyní k Podolu Vápennému.

Stavení orientované, zděné, čtverhrané s polokruhovou apsidou, sloužící za sakristii; věž v průčelí nově přistavěna (r. 1874), před tím bývala zde malá předsíňka. Okna v lodi polokruhová, trojdílná; v nynější podobě celá stavba pochodí z XVIII. st.; opravována v r. 1874. Lodi délka 15 w, šířka 7'60 m.

Obrazy namnoze slušné práce XVII. a XVIII. st.

1.    Obraz panny Marie sedící s Ježíškem a sv. Janem; komposice opírá se o Rafaela. XVII. st. 2. p. Výška 1‘20 m, šířka 1’OOm.

2.    Sv. Jan Nepomucký, poprsí; v ruce palmu a kříž, vedle lebka; pozadí modravé. XVIII. st. Výška 075, šířka 0'55 m.

3.    Salvátor, poprsí, v ruce drží zeměkouli, kteréž žehná. XVIII. st.

4.    Panna Maria, modlící se. XVIII. st.

Zvony na nově postavené zvonici novější a malého objemu. Staré zvony přeneseny do Podola.

Chlum.

Adámek K., Sborník o. h. 48.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA (expositura); druhdy do

r. 1682 filiální do Hlinská, pak do Krucemburku. Kostel vystavěn za biskupa královéhradeckého J. Fr. z Talenberka (biskupoval 1677—98) jakožto majitele statku chlumského.

Budova zděná jednolodní, s presbyteři polokruhovou; bez ceny umělecké, rozměrů neznačných. Štít průčelní jednoduchý, trojboký, proláklý, okna polokruhová; presbyterium klenuté (šířka 5⁻20 m); v-lodi plochý, rákosový strop. Vnitřní úprava zánovní. Socha Kristova ležící (»Boží tělo*) dřevěná; charakteristická, poněkud brutální baroková práce; vlas kadeřavý; ruce pozvednuté, ale při trupu přimknuté; kolena pozdvižená. Věnována sem z Hradce Králové. XVIII. st. Délka 1’70 m.

Ciborium mosazné, tepané, s víkem; noha čtyrlaločná, mezi laloky úzké pruhy s tepanými rocailovými ozdobami; široká kupa postříbřená! v dolní polovině tepané ozdoby rocailové; víko dělené jako noha; orna-mentika skládá se z rocailových kartuší a tvarů hřebenovitých XVIII. st.

2. pol. Výška 03 m. Průměr (dolení) 0'165 m.

Zvony na zvonici dřevěné, zřízené r. 1804.

1. Průměr 0‘46 m

JESUS NAZARENUS REX JUDAEORUM

pod tím kříž s Kristem a nápis:

FUNDIRT CARL SEBALD A. 1750

2.    z r. 1835, byl ulit za biskupa K. Hanla;

3.    z r. 1875.

ZÁMEČEK; druhdy též letní sídlo biskupů hradeckých; prosté stavení, o jednom poschodí; v patře dosud namnoze původní stropy a dveře s pěkně profilovanými dřevěnými zárubněmi; křídla dveřní o dvou výplních ; závěsy železné, rozvětvené; zámky s tepanými krytinami. XVIII. st.

Chrast město.

»Pamětní kniha* rukopisná od r. 1715 (na radnici). — Schaller, XI. 187. — Sommer, V. 101. — Rybička, Památky. VII. 347. — Adámek K., Chrudimsko. — Paulus V., Z pamětí města Chrasti. I. II. (1897). — Paulus V., Památky cechovní města Chrasti na Chrudimsku. 1895.

Náleziště kamenných a kostěných předmětů.

Osada Chrasť jmenuje se poměrně dosti pozdě; s okolím svým přináležela klášteru podlažickému a přešla po válce husitské se zbožím klášterním nejprvé v držení Jana Pardusa z Vrátková, pak rodu Kostků z Postupic. V listině Zdeňka II. Kostky

z r. 1493 (v archivu města Chrasti) nazývá se městečkem. Bohuše III. Kostka prodal r. 1542 Podlažice a Chrast’ Michalovi z Chlumu; po smrti Albrechta Slavaty z Chlumu r. 1600 koupil Chrasť Václav Berka z Dubě. Za Slavatů bylo zde sídlo bratří českých, kteří zde měli sbor; »bratrský dům«, jenž stál na náměstí, sloužil později jako škola (sbourán byl roku 1877.).

Při zřízení biskupství královéhradeckého r. 1664, přikázáno panství chrastecké, jež r. 1656 kardinálem Arn. z Harrachu bylo zakoupeno, biskupství. Biskupové zařídili zde své letní sídlo.

Nynější podoby nabylo město hlavně po dvou požárech r. 1709 a 1725. Z XVIII. věku pocházejí ještě některé domy privátní, slohu barokového neb rokokového, jednoduché, bez ozdob; zvláštností jest způsob, kterým se dodává mnohým domům vzezření budov jednopatrových pomocí slepé zdi s fingovanými okny, za níž se kryjí podkrovní místnosti. Brány městské dvě, horní a dolní, rozbourány r. 1829 za stavby silnice z Chrudimě do Skutče.

KOSTEL SV. TROJICE (děkanský), ve stol. XVII. byl filiální do Rosic; po zřízení biskupství děkanský. Původní kostel, mírné velikosti (délka cca 22 m, šířka 9 m\ jehož základy r. 1896 odkryty (Paulus 1. c. 123), nacházel se před průčelím nynějšího; za své vzal při požáru dne 15. srpna 1709. Novou stavbu podnikl biskup Tobiáš J. Becker, jenž k ní dne 12. dubna 1710 první kámen položil; stavbu provedl pak nástupce jeho Jan Adam hrabě Vratislav z Mitrovic, jenž nový kostel dne 31. října 1717 spolu s hlavním oltářem a dvěma pobočnými zasvětil (Memorabilia na děkanství).

Před tím dne 23. dubna 1717 posvětil dva zvony, jež ulil Jan Brůckweg (Pryquay) zvonař z Mladé Boleslavi. Při požáru dne 23. listop. 1725 postižen i kostel a zvony se rozlily. Kostel znovu upraven a roku 1727 (30. března) posvěceny dva nové oltáře, r. 1728 zřízen oltář sv. Jana Ne-pomuckého. Ze zvonů opatřen roku 1727 malý zvon (33 4i) posvěcený (14. srpna) ke cti sv. Jana Nepomuckého. Dva další zvony ulil Jan Priquey z Mladé Boleslavi a sice v Bítovanech (Memorabilia) r. 1728 menší, 7 centů 15 t6.y stál 102 zl. 6 kr., r. 1729 větší (14 centů 4¹/₄ <U. za 182 zl. 48 kr. 4Y₂ d.). R. 1774 shořela poznovu hoření čásť kostela a věže a zvony se rozlily. Opravy provedeny r. 1775 a 1776.

Kostel stojí na prostranném náměstí, obrácen na jihovýchod; budova zděná, trojlodní, s polokruhovým presbyteriem, s dvěma věžema v průčelí, jež ze všech vyšších míst celého okolí, jmenovitě na severozápadě, jest patrno.

Zevnějšek i vnitřek jest prostý, nečlánkovaný; vyšší loď hlavní má klenutí valené. Loď dlouhá 22'45 m, šířka 17'40 šířka lodi hlavní 9'30 m\ presbyterium dlouhé 8'53 m, široké 7'50 m, zevní průčelí 19'10 m široké. Hlavní oltář nový, věnován biskupem Haisem.

Obrazy v hlavní lodi, sv. Jan Křtitel a Rodina Páně od M. L. Will-manna. Výška 1*80 m, šířka 1'00 m.

* m.

■■ -

mm

......

iSŠ

.Fv,

- Ií

ÉHfetfNi

Obr. 17. Chrast. Kostel. Oltář sv. Jana Nep. z r. 1728.

1.    Sv. Jan Křtitel, mladistvý, nab, oděn toliko houní, drží na prsou v levici beránka, v pravici kříž; v pozadí krajina s potoky a lesy. Na-hnědlý ton.

2.    Panna Maria, sedící s Ježíškem na klíně, vedle beránek, za nimi sv. Josef. Malba slabší, ztemnělá a méně dobře zachovaná. Rámce barokové.

Oltáře v lodích pobočních:

Na straně evangelia velký oltář barokní s dobrými sochami vyřezávanými, v právo a v levo sv. Gabriel a sv. Michael; na vrchu oltáře Bůh otec; XVIII. st. Obraz oltářní smrť sv. Josefa podřízené ceny.

Na straně epištolní: Oltář sv. Jana Nepomuckého, architektonicky bohatě vyvinutý, zaujímající výšku boční lodi; (Obr. 17.) na tumbě oltářní okrouhlý medaillon s řezbou: svržení sv. Jana do Vltavy; architektura sestává ze čtyř sloupů, kládí a oblouků středního a postranních segmentů; v dolení části sochy sv. Jana Křtitele a sv. Václava; v hoření části svátý

Štěpán a svátý Leopold. Působivý celek. Šířka oltáře 3'60 m. Obraz oltářní novější. Oltář zřízen r. 1728 z větší části nákladem Jana Leopolda Záruby, purkrabího Novohradeckého; vysvěcen 16. května 1728.

Skupina dřevěná, vyřezávaná, na kruchtě literátské, představující anděla, jenž žehná otroku bílému a černému; XVIII. st. Zajímavá, ač bez značné hodnoty umělecké.

Náhrobek na straně evangelií na pilíři.

1752 f RENATA AGNES MALOWETZ NATA COMITISSA A WRATISLAW.

Znaky alirované v barokní tesané kartuši. Náhrobek proveden z opuky Přibilovské (u Skuče); výška 1'65 w, šířka 082 m.

Prapory cechovní; tkalcovského cechu, s obrazem: anděl a sv. biskup, zjevují se tkalci vedle stavu klečícímu. XVIII. st. (?)

Prapor cechu tesařského, s obrazem panny Marie a sv. Josefa. Ornát, zelený, hedvábný, se vzorem jablka granátového XVI. st. Kalichy, dva, s kupami stříbrnými, tepané podoby andělů a květy; XVIII. st. nohy nové.

Pacifikál dřevěný, paprskový s hlavami andílků XVIII. st. Nádržka pro umývadlo, cínová, v podobě kule s křídly.

XVIII. st.

Pohárek mosazný, zlacený, s ozdobami tepanými; XVII. st. poč. nyní v Umělecko-průmyslovém museu v Praze.

Zvony na věži.

1.    Průměr 105 m, výška 0'93 m.

ZU GOTTES EHR BIN ICH GEGOSSEN, IGNATIUS DRACK HAT MÍCH

GEGOSSEN. 1779.

TVA BEATA TRlNlTAS

atqVe Vna DeItas

HONORlS PLENA

ConsonamVs VoCe

Podoby Ukřižovaného, sv. Trojice, Jana Nepomuckého a sv. Josefa.

2.    Průměr 0'93 m, výška 0'80 m.

ZU GOTTES EHR BIN ICH GEGOSSEN. IGNACIUS DRACK HAT MÍCH GEGOSSEN IN KÓNIGGRÁTZ A. D. 1775.

Nápis umístěn mezi dvěma kruhy rokokových ornamentů; na plášti postava sv. Floriána, nápis:

S. FLORIANE INTERECEDE PRO NOBIS na straně druhé sv. Václav. Na dolním okraji ornamentální pruh. Ucha zvonu s plastickými hlavami.

Nápis majuskulní, nesrozumitelný.

3.    Průměr 0’57 m, výška 0‘47 m.

4.    Umíráček, malého rozměru:

GOSS MÍCH IGNACIUS DRACK IN KONIGGRATZ.

ZÁMEK, sloužící íako letní residence biskupů královéhradeckých zaujímá prostranství za kostelem po celé šíři náměstí. S části stál již r. 1601, pak r. 1605 rozšířen Markétou Berkovou rozenou Trčkovou, která r. 1607 slavila »v nové panské budově« sňatek svůj s Ferdinandem z Do-nína. V XVII. stol. nazývá se již »residencí.* R. 1709 přistaveno nové křídlo (východní), r. 1742 dostavena nynější průčelní část.

Budova zámecká o jednom poschodí obklopuje čtverhranný dvůr, na straně jižní jen částečně, na stranách ostatních (Obr. ls.) úplně. Průčelí na náměstí obrácené má v poschodí okna baroková, ozdobena motivem mušlo-

wr

Ir

41

i. h

-r-%

~mwi

šSS-á. se li Ji I 1

Ar:

Obr. 18. Chrásť. Nádvoří biskupské residence.

vitým a silnými chambranami. Nad vchodem do zámku znak vratislavský s letopočtem 1742 a nápisem:

JOAN : JOS : D. G. EP1SCOPUS RAE : HRADECENSIS

S. R. J. COMES WRATISLAW DE MITROWICZ FIERI FECIT.

Levé (severní) křídlo zámecké jest nejstarší částí; v přízemí má úzkou otevřenou chodbu se silnými pilíři; v ní nad dveřmi znak Trčkovský, letopočet 1605 a písmena M B (Markéta Berková).

Trakt zadní (východní) má ozdobnou fagadu do dvora obrácenou; na ní znak biskupa Václava Fr. z Košínů (1721 —1731); nad prvním poschodím štít barokní se sochami: víra, naděje a láska. (Obr. 19.)

V části této v přízemí průjezd vedoucí do zahrady; nad ním zámecká kaple.

KAPLE sv. Jana Nepomuckého, v prvním patře zadního traktu r. 1728 zřízená, znatelná jest svou apsidou zevně jen na straně do zahrady obrácené; zde na zdi letopočet 1728. Vnitřek úměrný a přívětivý;

po stranách pilastry vystupující, se silně vyloženým kládím; klenutí s ku-klemi. V presbyteriu pětihrotá hvězda. Nynější malba a výzdoba provedena mnichy beuronskými z Prahy.

Obraz sv Jana Nepomuckéh o na hlavním oltáři, poloobloukem zakončený; světec drží kříž, k němuž se sklání; malba jemným citem prodchnutá, XVIII. stol.

Sošky sv. Václava a sv. Floriana v brnění s praporci; dřevěné se sádrovým bílým pokrovem; živě pohnuté; barokní, XVIII. stol. 1. pol.

Kalich stříbrný, tepaný; noha šestidílná; na ní na kupě třikrát se opětují sdvojené hlavičky andělské, mezi nimi odznaky, na noze: hrozen, obilí a beránek; na kupě: květ, víno a klasy obilné. XVIII. stol. Výška 0 26m.

Monstrance, tepaná, na ovální noze evangelisté; kol lunuly kartuše rocailová, obklopená rohy hojnosti; nad ní podoby andělů. Slabšího provedení. XVIII. stol.

V místnostech a na chodbách.

Kamna hnědá, empirová, v místnosti nedaleko kaple. Domácí výrobek. XIX. stol., poč.

Obrazy na chodbách; z podobizen vynikají uměleckou hodnotou: podobizna kardinala Harracha (poprsí), podobizna Ant. Petra Přichovského, poprsí, roucho nádherně vyšité; podobizna biskupa Josefa Adama, hraběte od Luku (ab Areo) (1776—1780), po kolena, přívětivého výrazu a detailního provedení. Obraz Krista na kříži, dobrá malba, opírající se o Rubense.

Malby pokojů freskové; v předpokoji audienční síně znázornění ptactva, XVIII. stol. konec; v pokoji billardovém pohledy na zříceniny římské, mezi nimi pilastry s modrými medailony a podobami spisovatelů římských. Sloh Ludvíka XVI. XVIII. stol. konec.

Zahrada za zámkem, pravidelného rozvržení se skleníkem a fíkovnou; založena v XVIII. stol.

Děkanství, založeno r. 1664; budova r. 1709 ohněm zničena Václavem J. Erythreyem, děkanem (r. 1712—1722) znovu zbudována. Prostranná, jednopatrová budova, nade dveřmi ve výklenku socha sv. Floriana s nápisem z r. 1738:

DIVO fLorIano Magno In perICVLo IgnIs

PATRONO EREXIT ATQVE POSVIŤ I. G. S. D.

t. j. Johannes Georgius Schneider, Decanus.

RADNICE chová archiválie a pečetidla:

Pečetidlo městské, stříbrné z r. 1544 (obr. 19.); uprostřed v srdco-vitém štítu dva kohouti proti sobě stojící; opis

X SIGILLUM : CURIAE • CHRASTENSIS

Průměr 0’04 m.

MUSEUM ve školní budově; toto založeno přičiněním p. řídícího V. Paulusa; chová praehistorické nálezy z okolí (Synčany), nálezy z dob historických, ostruhy, šípky (jmen. z hradu Žumberka); listiny a pečeti cechovní.

I,

Obr 19. Chrasť. Biskupská residence ; fagada zadní části.

1. Pečetidlo cechu krejčovského z r. 1583, mosazné; v kartuši dvojí nůžky a písmena A S M C H, nad kartuši malý ovální štít se znakem Slavatovským. Opis:

PECET CECHMISTRU • ŘEMESLA • KRGCAVSKHO

Průměr 0035 m.

2.    Pečetidlo tovaryšů tkadlcovských, mosazné z r. 1575, odznaky tkadlcovské v kruhovém poli; opis:

PECET • TOWARISA • ŘEMESLA • TKADLCWKEO • MESTEC • CHRASTI •

Průměr 0037 m.

3.    Pečetidlo cechu kožešnického, mosazné; znak ve štítu: kožešina a pták s ratolestí; na přilbě pták s ratolestí. Opis:

Mmii

PECZET • P • CZECHU • KOZESNICKEHO W MESTIS • CHRACTI ■ LÉTA 1772 Pěkně ryté; průměr 005 ni.

fmm

4.    Pečetidlo spojených řemesel, železné z r. 1745; šest kruhů s odznaky. Opis:

mWmĚ§

P : CECHU : TRUHLAR : ZAMECNI :

SKLENAŘ : KOWAR : BED : M : CHRA Průměr 0’047.

5. Pečetidlo cechu obuvníků z roku

Obr. 20. Chrast’. Pečetidlo městské z r. 1544.

1747, ovální, mosazné, znak cechovní. Opis : V P • CE : PO • RZE • SSEFCOFSKIHO • MIES • CHRASTI 1747

Výška 0’047.

6. Pečetidlo zedníků, železné z r. 1785. Odznaky; opis: PECOFT CECHOWNI ŘEMESLA ZEDNICKÉHO Z CH.

Medailon mosazný, znak a nápis:

JAKUB KOCZKA Z KATZENSTEINA Předměty národopisné z okolí; skizzy malíře Kokeše.

Chrašice, Chrastice.

Rybička, Památky VII Str. 355. — Paulus, Z pamětí města Chrasti I., II.

HŘBITOVNÍ KOSTELÍK SV.

.v\

.-'x

^15 yV\ Y "

Obr. 21. Chrašice. Hřbitovní kostelík sv. Martina.

MARTINA, jakožto filiální uvádí se r. 1349 (Chrasticz); v nynější podobě postaven na místě staršího kostela roku 1721. od Adama hraběte Vratislava z Mitrovic biskupa hradeckého. Presbyterium třemi boky uzavřené, kuklami zaklenuté; loď v podobě šestiúhelníka, před ní čtverhranná síň (obr. 21. a 22.). V presbyteři na pravé stěně nápis, dle něhož r. 1721 biskup Jan Adam z Mitrovic světil oltář velký a vedlejší oltáře sv. Vojtěcha a sv. Briccia.

1

V ...

jk.

imm

Obr. 22. Chrašice. Hřbitovní kostelík sv. Martina.

Obrazy sv. Martina na oltáři hlavním a sv. Vojtěcha a Briccia na vedlejších oltářích pochodí od jedné ruky; figurální část nevalná: krajino-malba prozrazuje upomínky na školu nizozemskou.

V kostele a na hřbitově náhrobky pískovcové a sice za hlavním

oltářem:

1.    Bsfa $artie 1613 íu (obolu bus jtoaÍBÍjo IBaoIatoa au Buf; taqtl po-toolaí \ íoíjoío jiotBÍa nrojBnétyo pana ©tjnbrtjája i?aka \ Boíjunoraicj

Dole znak Saků (ostrve o čtyřech sucích křížem položené).

2.    Bsía 1615 ras qtroríob po patnafrE BanEbEtojEÍi pattnp B)artE Hro-jEttp a (laíEEjnp rpítrj part Han Bbant Blujak \ Bo|íeIbb na Banbototctd; bokonal jmoof jioug to J$anu Brpjlu po bEtoaíB fjobině a IbIo gBfjo gB(í po-rfjotoaito to koJlEÍE (Efjrapcttfj o ponbBltj na ;§o. BDaíanfl*.

Nápis na tabuli, pod ní znak Klusáků z Kostelce (dvé veřejí).

3.    Bsía panis 1588... umrjBla nrojsna J^anna Hoíjanna bEEra nrojEitBÍjo

pana IDaojIatoa I^cjbanotofkB^o \ I^banoioa a na l$)Iabirjkgt^ Bo-

itcjtd;.....

Se znakem Džbánovských (dvé žezel, křížem přeložených).

4.    (Písmo ryté): . . . 1584 W AVTEREY PŘED SW. BARTOLOMĚJEM UMŘEL . . . PANA ALBRECHTA SLAWATY Z CHLUMU, Z KOSSUM-BERKU, NA KLASSTERCI CHRASTI GMENO WACSLAW . . .

Se znakem Slavatovským, dole obraz ležícího dítka s nápisem:

HODIE MIHI CRAS TIBI.

Na bočních stranách presbyteria:

5.    %tía 1555 ra jbboíu po prttmt neboli ni pojíe umřel gí Wxmss |gtt urojene. pana Jftlbredjía ,š?Iaroaífjp \ (Eíjíumu a ííoss. eíc. geíjojío íeío n ttabegt bobre futo obpoqtroa; liro brrl í;obtn gebenaríe.

Znak Slavatovský a pod ním podoba ležícího dítka.

rptta ^íatoa

6.    Heííja |^ante mdc bne 27 bubna umřela urobena jfíedjíiqna p. Baíc-gegtj ítelo rabosíite⁰ rojkrtjjent ni nabtegt oqekaraa.

Podoba šlechtičny se znakem Slavatovským.

7.    JCeía 1592 umrjela Haíerjtna brera urojenefjo pana Q5tnbqtd)a ;£?aka l Bořnmtoratrj íen (pa)íek prjeb Zmatou Baíerjinau gegtpo ítelo íuío ob-porjtraa jiarjg 17 íeíl;.

Podoba dívky prostovlasé s knížkou v ruce, u nohou znak; dosti zdařilá práce sochařská.

8.    Léta Panie 1591 tu strzedu prwnie pustie umrzela urozena pani Ludmila Sakowa ze Smogna, gegizto dussi Pan Bu milosti byti.

Podoba matróny v kuklici; u nohou znak Sákovský (štít rozpoltěný, v pravé polovici na přič břevna). Nápis rytý.

9.    LÉTA PANIE 1591 W BILU SOBOTV UMŘELA GEST UROZENA PANI ANNA SAKOWA Z TROPIN A A TUTO POCHOWANA GEST OCZE-KAWAGICZ WZKRISSENII TIEL Z MRTWI. AMEN.

Se znakem Tropinovským (štít rozpoltěný, v pravé půli dvé příčních břeven šachovaných, levá strana celá šachovaná). Nápis rytý.

10.    Beííja pante 1610 ftt jířebu pa ^raaftjm .Stltppu a Hakubu umrjel gí urojeng patt (íMnbrprřr ^ak ? Boíjuntomtq, gef;of ítelo íuío obpotitraa a orjekaraa rabojiuefjo \ mrírapcjj rajkrjtflent k jirooíu mteqnemu.

Podoba rytíře v plné zbroji, v pravici kladívko (odznak hejtmanský)f po boku meč; u nohou znak Sákovský.

11.    Léta 1515 w strzedu pr S. Michalem Archandělem umrzela urozena panna Anna Katerzina dcera uroz. pana Albrechta Slawaty z Chlumu, z Kossumberka na Chrasti magicz wieku sweho 29 n. tuto odpo . .

Znak Slavatovský, a podoba dítka. Nápis rytý.

12.    Léta Panie MD85 w patek po S. Witu umrl gt Adam Giri Slawata Syn uroze. Pana P. Albrechta Slawaty z Chlumu z Kossumberka a na Chrasti, gehožto tielo tuto a dusse w rukou bozich odpocziwa cekaje weseleho wzkrzisseni.

Znak Slavatovský, pod ním podoba ležícího dítka.

Hodie Mihi Cras Tibi.

13.    Uprostřed v lodi chrámové (nad hrobkou rodu Slavatovského) kámen se znakem Slavatů a nápisem:

Bčpa J^ante mdc bite 23 Hebna ... Mrojem; pan BíbrEpí klamala \ (Eřjlntnu j BoffumbEríw a na Qlfjrajti....

Mimo kostel některé náhrobky na márnici a ve zdi hřbitovní.

V zevní zdi márnice:

14.    JtEpa $?>ante mdxcix bnr xx m. rjErraEncE ptmí froug flíaJlnĚ a po-ÍBpnĚ bohmtala urrgEna panna JJlEpítrpta IfBbrotka ^laraaínrona \ (Eíjl • a Boss • io IrÍEp 18 qegij íeIo fnío to gtfÍB nabrgt oce kam a rabo|ínEÍ;o to|hripnt.

Postava šlechtičny s vínkem na hlavě.

15. Hrfa 1604 24 7br BafErpnka . . 28 8br Samuel, _btííu; tolasíttt cít-íjobnĚ B. Blaífjaitp ;§. (pErncpsrfhE . . . naproti gaít íeío ham£~ ukapjE to pe~ prpřbEUE obpocttoagi.

Postavy dívky a chlapce, tento v kroji s visutými rukávy; u postav

nápisy:

BEumroIaf gf btctoEqka alr |pt B)aí. 9 • Bríatis fnao 9 fj£b.

Beplacj Buk. 8 ♦ Bg fgtt pto gí • 5a 4 • Befaíts pas 4 Btt.

Ve zdi hřbitovní:

Náhrobek s podobou dítka v kroji s visutými rukávy; nápis otřený.

Náhrobek s podobou dívky; malého rozměru; nápis otřený.

Při kostele několik zajímavých památníků doby novější.

Památník biskupa Jana z Háje, mramorový v podobě stély, v antickém slohu Ludvíka XVI.; berla a pochodeň a nápis:

Zde sobě vyvolil odpočinuti Jan Leopold biskup Kralohradecký by ani po swé smrti (tak geho poslední wůle zní) od sweho milého Lidu oddělen nebyl, mezy nimž Blahoslawenstwi spokogeneho žiwobyti po-žiwal. Wyslowně odpiral wšech pamětných náhrobků, spokogen gich w srdcích týchž dosahnauti, kterež oštastniti taužil. Achl on gich dosáhl, on byl hoden gich dosahnauti.

Na druhé straně týž nápis německy:

llttr tuaríjIÍE {eíue BupjíaíÍE Hoann JCropoIb Btjpof uon Bbntggríp um aup nap jrinEm Sobe (jagí letu Irprr ÍBíIÍe) uon bsn ItEbEn Wttnjůjm ntpf grírEnnt ?u |£tn, unírr bEttEtt (£r bas QMihk ÍEtnEs nptgEn JCsbEtts fanb. Busbriitklip uBrbof rr jrbBS ^rnkmal, jufrtEbEn bíhes in brn JfsrjEn bErjrnigBn ju jtubrn, bis sr gliitkltp ?u mapEn roňnJpÍE. Bp! unb Er rairb, Er mar toňrbtg es ju jtnbEn.

Vedle Háje odpočívá kanovník hradecký Jan Venuto, milovník umění a sběratel; zemřel 1. dubna 1830. Náhrobek v podobě stély v antikisují-cím slohu.

Náhrobek pískovcový Anny Tomsové z r. 1843; truchlící anděl, práce J. Maxe; signatura:

Jos. Max f. Pragae.

V márnici obraz na plátně, chatrný, zajímavý symbolikou. Uprostřed ukřižovaný Kristus, kol něho »VII signa stupenda,« a »VII Christi verba « Pod ním znaky a český nápis, dle kteréhož Bofma IDBtjrtťfjoraa \ (Stetitb^nfelbu toíeÍui fobte poqtnagiq 95 Ieííj 1674

bne 27 tmEStjqce brepta

zemřela a na její památku tento obraz věnoval Theofil Miiller.

Chrudim.

Ceregetti, Historie chrudimská, z rozličných starých kněh shledaná a v pořádek uvedená. 1771. (Rukopis v museu chrudimském). — Benedetti, Chronologický výtah z kronik a kněh zápisů až do r. 1693. Rukopis v museu chrudimském. — Schaller, XI, 5. — Sommer, V. 5. — Heber, Bóhmens Burgen 1847, V. 151. — Rybička, O starožitnostech a umělcích chrudimských. Č. Č. M 1848. — Kořán, Chrudim

•s ■

třtina aurfotímii čttmhfáhia bdftmotfí rtrtmofe lílTmalmjr

^ -v ........

——- •— ~~5r~, |

nnýtmtwmPaf iidtoimr fli

I P    ^

: ... *

mm

iř

to

tl

í ; ; v;

■ ’ T* i

Rybička, O erbovních a patricijských rodinách v XV. a XVII. stol v městě Chrudimi usedlých. Zprávy kr. č. sp. n. 1883. — Týž, Z dějin města Chrudimi. Památky XIV.

a její památky. Světozor 1871 č. 3. — Skutečský (Svoboda) V. Z paměti města Chrudimi. Posel z Východních Čech 1874, č. 18—22. — Adámek K., Příspěvky k dějinám někdejšího kraje chrudimského. Posel z V. Č. 1877, č. 16 a násl. — Adámek, Chrudimsko 1878.

Adámek K., Městští písaři chrudimští.

Preininger V. D.

Český Východ 1887.    — Sedláček, Hrady a zámky I. —

Chrudim. Průvodce městem a okolím 1897.

Vyobrazení města starší a hlavní:

1. Malba miniaturní, v Českém kancionálu literátů chrudimských z doby kol r. 1570. Se strany severovýchodní. (Obr. 23.)

*■ rjH

fH

•»'S

Srit&A

v.

mc

is

|-j8

-r

ř-/*-*¹-.* jí j ■

TTŤtfĚl

} aw»aL

.i

,*2

T*

/sf

mž

:4;

|p£ÉÍÍM|

>jpf ,    ^

■K55!

ss

'-jSivÍm ryy/A

Obr. 25. Chrudim. Řezba ve dřevě s pohledem na Chrudim, kol r. 1720. (V městském museu v Chrudimi.)

2.    Kresba J. Willenberga, v knihovně kláštera strahovského. (Podlaha a Zahradník J. Willenberga Pohledy. 1900. Obr. 24. v příloze vyňat z jmenovaného díla.) Circa 1600. Od jihozápadu.

3.    Dřevořezba J. Willenberga v Paprockého Diadochu (str. 193) z r. 1602. Od

jihozápadu.

4. Rytina Hollarova (?) na okraji Sandrartovy mapy Čech z r. 1666. Se strany jihozápadní. (Při drobném rozměru povšechný a neúplný).

5.    Rytina Chr. Fr. Kriegera (?) ve Vogt M. Das jetztlebende Konigreich Bohmen z r. 1712. Se strany západní, povšechná.

6.    Řezba ve dřevě (relief) z někdejšího oltáře sv. Jana Nep. v hlavním chrámě chrudimském, nyní v museu. cca. 1720. Se strany severozápadní. (Obr. 25).

7. Kresba kolorovaná, v Ceregettiho Historii chrudimské z r. 1771. Se strany západní. (Obr. 26).

1)1

AtfjW

fógí

J j£u$J»

<Ji/irai<-.i>»*$c*

mojto.

/ÍUrmv*p^» few9*

'o tví oře

it

3*

JL

'■

'MSI

*3

k\;

y\\\>.

It

G*

•»

JĚti Vsátí • srW: *i

B>. .*

7/, Vď

-i

ÍIDlIír-

PIM

Ffe

1    9a™ *

'2.(}lÚvyn wtccn

4    3*a«

(ý 'f¥#rénť 'p*

v Jčla/Yh** ^

re

i-JS-E

v'

f|D

ilL

WXM

WjJJZýto

v/_-

Ml

ř'//

f:ř

/íO

mM

rpk dl|

5k1

fti

Ůť&

!é

a.

•'V

AV

i"

h'

V\T

yšm,

///

f?

TM*?

J4í ?

a -

W&

ÍI

ŽFIj

A.

* ivb

IP v

^ : . liilUUu

•g

, ti*

Oj

jn

SiV W^ljf

iífauiiDD

2^-. “*.|f

t’

UMM.

pr

FS-Jr?

tí

¥,Í(aowr^

I~hIq fn

01;

Afr- uj^ :j v

••Ijhí

ft0nL\Vx

aoa

NV\

fe

f)A 'rvyrS*

-v\ >A \> 'VvaVWVC* '

?y

y\

■«Ď

4vkr

. <3*

stí j *f»i;

'• : p ⁰

I Cl T -

‘•'(lil

V • l"

f-0 moa

í.

ii

&UV,

iut.

’1%0

myl

tmrjr

mm

fa

*>

<r

/o

<n

•>

£í t. « « •*

- v.

‘U

».

>1

.'"á

vV>

L*' '7

mM

'h>x

'/>

br

^nv

Čř,

$mm

pjyfi

>/<

r^:

CM-

21

v\'

tH_

.r

m.

■ri

/'/I

WO,

k.

BSMI

n n ft n

4N

■:

i.

w,

7/,

%*»■

^ *• f^7    _/j

y\\yW\m^

MLftja

mk

~rs

'Sl-

&£$ďj3Ě

f*'

5L-

jř-

"A

ve

fí^ršb

Cv

5:

«=r

r> A-*

/ific. /CS /5

A>'| .3^

é>w,

Obr. 24. Chrudim. Kresba Jana Willenberga z počátku XVII. století.

(Z publikace Dra. A. Podlahy a Dra. I. Zahradníka: Jana Willenberga Pohledy.)

9. Kostel hlavní. 10. Mlýn pod fortnou. 11. Valcha. 12. Věž »Hláska«. 13. Kostel sv. Michala. 14. Kostel sv. Kateřiny.

!/

. >

■■ .

v

i

ti'

J

•í

»•

' T ' • j. ■

*

t

<

*>

* .

j

ÍU

mm

ji 35 1

-vij' :

po3Sobín(řmt tTymgfltíjo iliéfKi Ofyrúbimí.,

'£

W-iyjF ■ W'*

■' -i" ’.

# I oř*

S-OdTs^'

íH

?í 1

3S¥o 11

3 ffeř

m^m

flRXM

i-1

Pv

*«■ SIL

«%

il

Sf

i ’"’S

\h

-§

,

. v««-.

I*

s»;3y

<*» , /|

'■ sjfíA

m M

m T2

44h»~**í

iiiS Kaj <*» «=r; ^ , «g c.Sí;C»|1

r.

-ff

.S jg^ «=< «*

...

JP^a es

cl R, LtaS »V v-| :%&-*    •

>:=> Si ÍhEc

fp

kn •

yt

jP

iPSt£f PČS

HH

31

fl

wiL^

r*T

©y$0d

'vr

fpr;*

t*

t. d

CD , fí

tí

lírj

i

WSSZ^Ěá

v:R

Pí

mm

j m\

* -1

??$

:,m.

Zi

v*’

M;

C5

HJkíI

Obr. 26. Chrudim. Kresba Ceregettiho z jeho historie chrudimské z r. 1771. —

2 Děkanství 3. Klášter Kapucínů. 4. Dům radní. 5. Dům sekretáře. 6. Kostel sv. Jana. 7. Brána dolení. 8. Dvůr Nejperovský. 9. Salatryna. 10. Zahrada, id zvaný. 12. Věž Žižkova. 13. Školy. 14. Kostel sv. Michala. 15. Brána hoření. 16. Kostel sv. Kateřiny. 17. Vodárna Puse. 18. Valcha. 19. Kopec Baumberg. 21. Bašta citadela. 22. Dům Milerovský. 23 Lékárna. 24. Předměstí svatojanské. 25. Předměstí svatokateřinské. 26. Cesta ku spravedlnosti. 27. Dům »u modré

hvězdy*. 28. Dům Vodičkovský,

-►> g

jío o . ^ d

H H N

Předhistorické vály a sídliště »Pumberky.« Památky III. 45. Náleziště hliněných nádob: pod Pumberky blíž silnice k Topolí a staveniště krajského soudu. Jámy s kulturními odpadky na »Májově.« Žároviště při stavbě heřmanoměstecké dráhy nově objevené mezi silnicí pardubickou u gymnasia a severozápadní dráhou. Náleziště bronzů: stanice severozápadní dráhy a okolí hlavního chrámu Páně. U kříže proti střelnici popelovité jámy (nádoba hruškovitá s píchanou ozdobou) a pohřby se skrčenými kostrami (Pam.

Východ.

r\

J ...............

.....

.v

___

------------/V

____

//i!

V/.

)i

Za

V\

Západ.

Obr. 27. Chrudim. Bývalé opevnění. (Plné Sáry označují součástky dosud existující.)

1. Brána hoření. 2. Brána dolení. 3. Fortna pardubická. 4. Fortna tmavá se sestupem. 5. Branka.

6. Žižkova věž. 7. Puš.

III. 45); na hřbitově sv. Kříže a při stavbě školy hroby s Sovitými náramky. Pam. VII., 318. V. 286. (Předměty nalezené chovají se v městském museu v Chrudimi a v zemském museu.

V Chrudimi za doby historické stával hrad, založený na rozhrání nynějšího vnitřního a Nového Města, při němž nacházel se kostel, jehož podací náleželo klášteru Břevnovskému (uvádí se v podvržené listině z r. 993.) Na hradě zemřel kníže Břetislav

r. 1055. Za Přemysla Otokara II. založeno kol r. 1260 nové, nynější vnitřní město; k němu pojila se podměstí; jedna z osad starého původu, jež, jak se za to má, se roz. kládala při kostele sv. Kříže, zanikla. Hlavním střediskem ostal hrad s kostelem, rynkem a vnitřním městem, obehnaným hradbami. Po smrti králů Václava a Rudolfa (f 1307) dostala se Chrudim věnem královně Elišce; později zapisována královnám (1363 Elišce Pomořské; 1412 Žofii, 1437 Barboře, pak královně Johaně choti Jiřího Poděbradského). Za válek husitských hejtman Jan Městecký z Opočna, obležen Pražany a Tábory r. 1421 vzdal Chrudim; klášter dominikánský před tím zde založený, při příležitosti té pobořen. R. 1469 předměstí Chrudimě spustošena za vpádu Matyáše krále uherského.

Koncem století XV. a počátkem století XVI. Chrudim se zvelebovala.

■ 7"

Kostel sv. Michala založen, sv. Kateřiny rozšířen a četné privátní stavby úpravně zřízeny v městě i podměstích.

R. 1547 skonfiskovány Chrudimi statky a jen malá čásť jich vrácena. Nicméně i pak v 2. polovině XVI. stol. a počátkem XVII. stol znovu se vzmohla. R. 1620 podruhé zbytek jmění konfiskaci propadl.

Město trpělo svízely válečnými, vystěhováním se části obyvatelstva, jež nechtělo přestoupit! na víru katolickou, i požárem, jenž r. 1641 město zachvátil. R. 1643 vypleněno Švédy. Po válce třicetileté znenáhla se zotavilo a vzmohlo se hlavně jako město poutní, následkem uctění obrazu sv. Salvatora. R. 1656

.............

W'

ti

á«&i

\í

založen klášter kapucínský. Za děkana Václava Samuele Hataše (1670—1685) všechny kostely valně sešlé opraveny a ozdobeny,

Za válek XVIII. stol., ač dvakrát (1742 a 1744) obsazeno Prusy, neutrpělo město značnějších škod. Častěji stiženo živelními pohromami; r. 1734 a 1804 povodní, r. 1740 vichřicí a r. 1850 požárem, jenž čásť předměstí Kateřinského s kostelem v popel obrátil.

Obr. 28. Chrudim. Fortna pardubická.

Kromě řemesel v městech z pravidla pěstovaných kvetly za starodávna v Chrudimi zvláště některé živnosti, jmenovitě koželužství, soukenictví a i různá odvětví umělecká. Za všech dob, pokud zprávy jsou po ruce, vykazuje Chrudim dosti značné množství malířů, řezbářů a sochařů. Největší čásť uměleckých děl v Chrudimi a v celém okresu se nacházejících lze považovati za výtvory chrudimské.

HRADBY MĚSTSKÉ S branami zachovány byly téměř úplně ještě na počátku XIX. stol. a jejich umístění, jakož i celé původní založení města patrny jsou, nehledíc k pohledům a zbytkům, ještě z katastrální mapy z r. 1830.

Pro opevnění města využito vhodně polohy a terénu(obr. 27). Na straně jižní, západní a severní obklopují vrch chrudimský ramena řeky Chrudímkyi k níž schylují se úbočí na straně jižní a severní mocným srázem, který jmenovitě na straně severní na tak zvaných »valech« při značné výši spadá těsně až k samé řece. Na straně východní zřízen k ochraně hluboký příkop, nyní až na část děkanské zahrady zavezený. Příkop tento po obou stranách, zevní i vnitřní opevněn byl hradbami. Brány nyní vesměs zrušené a odstraněné byly jedině na dvou stranách. Na dolejší straně směrem vedoucím od pardubské silnice svatojanským podměstím přes most byla brána »dolejší« (2),

KÉs

• J.

[ni

■tes;

'I i

sss

m ni

\m

■j

91

Obr. 29. Chrudim. Pohled od jihu.

jež skládala se ze tří věží za sebou položených, spojených dlouhým průjezdem vedoucím do ulice široké (nyní Martiniovy). Po boku brány na straně jižní vedla branka k sestupu směrem k mlýnu koželužskému. Na straně východní, kudy vedla silnice Vysokomýtská Novým Městem, nacházela se v zevní hradbě brána hořejší, »svrchní* (1), za ní od strany jižní z podměstí Kateřinského vedlo do města příkré »dláždění« (nyní »Na schodech*.) Za bránou vedoucí z »dláždění* následovaly v úzké ulici (někdy klášterní nyní Břetislavově) ještě další tři brány v menších distancích za sebou; první z nich spojena byla s někdejším starým hradem (nyní školy měšťanské); nad poslední bránou vypínala se vysoká čtverhranná věž »Hláska*; nej vyšší

opevňovací věž tato zřítila se r. 1717; ostatní hoření brány odbourány r. 1801, 1803.

Kromě bran hlavních byly branky pro chodce, či fortny, jež dosud se zachovaly.

F o r t n a p a r d u b s k á, (3) »stará fortna« (uvádí se již 1459); čtverhranná věž s průchodní brankou; vchod na straně města polokruhový; vchod na

_„_    j§ Ji

dlt    m ■

*•    _______-________m

;    *..... m

straně venkovské o dvojích částech (obr. 28), vnitřní v gotický oblouk sklenutá ; zevní vyšší zavřená plochým kruhovým segmentem; mezi oběma žlábek pro spouštěcí dvéře; veškerá ostění vchodů z pískovce. Na zevní straně věže nad vchodem okénko čtverhranné s rumpálem ; v hořeních poschodích nad tímto okénko slepé a výše druhé otevřeré.

..

‘•J

Poblíže fortny stávala bašta v XVIII. stol. zvaná »Citadela«, válcového tvaru, vysoká, nahoře zúžená.

Fortna tmavá (4); dlouhá šíje, zděná z opuky s klenutím valeným, vedoucí z podloubí v ulici nyní Štěpánkové za hradební zeď směrem jižním; vchody jednoduché, na straně podloubí 2‘20 m vys., 120 m šir.; na straně zevní 3'20 m vys., 1*93^ šir. Délka celé fortny, zpředu úzké, zevně se rozšiřující, 27‘5 m. Zevně schody na hradební val, odtud’ schůdky po příkrém úbočí k říčnímu rameni.

Hradební zdi byly na rozích četných záhybů opatřeny okrouhlými baštami se střílnami a cimbuřím. Zbytky bašt i hradební zdi místy se zachovaly.

Obr. 30. Chrudim. Fragment opěrného pilíře.

Na straně severní velká bašta nárožní válcového tvaru, nyní zvaná »prachárna,« a další menší bašta v zahradě děkanské: u této vedla branka (5), nyní zazděná. Od fortny pardubské k dolní bráně táhla se dvojí zeď s baštami, spodní zevní, a horní vnitřní. Četné zbytky zdí a bašt hořeního pásu v zahrádkách a dvorech domů ulice filištínské (zejmena při č. 5 a 11). Od bývalé brány dolní až k tmavé fortnč zdivo hradební namnoze zachováno; zbytek (spodní část) větší bašty při domě č. 17 v ulici Štěpánkové. Pozůstatky hradební zdi od fortny tmavé po bývalou horní bránu. (Obr. 30.) Zdivo vesměs z opuky, tvořící dosti pravidelné vodorovné vrstvy, pilíře místy z pískovce.

K opevnění města přináležela t. zv. věž Žižkova (6), čtverhranná, která stála při staré škole vedle jižní strany choru kostela hlavního, s nímž spojena byla gotickou bránou. Snesena r. 1846. (Vyobrazení v Hebers Burgen 5. 151. a kresba v městském museu chrudimském.) Fragment pilíře ze staré budovy školní, někdejšího hradu, vezděn v novější budovu;

po stranách plastické podoby: hlava vousatá se šišákem, hlava obludy a hlava bezvousá, infulo-vaná; nad nimi terčové štíty. XV. stol. (Obr. 30.)

Pozůstatek hradu vně hradeb nad bývalou zevní bránou »svrchní*, věž čtverhranná (vodárenská) a stavení s polookrouhlým zakončením (7). Název »na Puši«, dosud užívaný přichází již v XV. stol. (r. 1444).

Předměstí ohrazena byla hrázemi a palisádami. Zbytky hráze na Kateřinském podměstí v zahradě při domu č. 86; pak v zahradách na Novém Městě mezi Tejneckem a ulicí Rubešovou; pod touto zřízeny na svahu k Chrudimce »parkáně«.

IMI

CHRÁM NANEBEVZETÍ P. MARIE (arciděkanský).

10~

Obr. 31. Chrudim. Půdorys kostela hlavního.

Rybička, Kněží chrudimští z XV. a z XVII. stol. Věstník král. uč. spol. nauk 1891. Dodavky 1893. — PetržilkaV B., Nebeský lékař Kristus Ježíš vsvém obraze zázračném v kostele děkanském v Chrudimi od 5. dubna 1676 k veřejnému uctění vystavený, co zvláštní spomocník v těžkostech k němu se utíkajících. 1735 (II. vydání 1764).

Jan, Nebeský lékař etc. (týž titul. Nové, rozšířené spracování). Kolin 1880. — Umlauf Fr. Historie divotvorného obrazu sv. Salvatora v chrámu páně Nanebevzetí B. P. Marie 1895 (II. vyd.)

Kostel hlavní přináležel prvotně jakožto beneficium klášteru břevnov-skému, jemuž potvrzeno právo podací r. 1379 Albrechtem ze Šternberka, biskupem litomyšlským a r. 1395 králem

Svoboda

Václavem. Kostel nynější založen dle nezajištěné zprávy r. 1291; r. 1350 podřízeo spnlu s farním chrámem sv. Kříže na předměstí a klášterem dominikánským biskupství lito-myšlskému; před válkou husitskou již úplně byl dobudován.

Četných změn a oprav doznal v XVI. stol., jmenovitě zřízením krucht literá-ckých, jež nyní již neexistují; pak v stol. XVII., když chrám stal se proslaveným chrámem poutním; upravena fa^ada s věžemi cibulovitými a zřízen t. zv. parapet, nyní odstraněný. Až do XVII. stol. rozkládal se kol kostela hřbitov. R. 1850 shořely báně

ni

: 1"

Mm

■-

R (m S/&

i- illl $dillll:    $

-T    í

[1

3Š1

Tn

ti

12

WWTí

Obr. 32. Chrudim. Kostel hlavni, strana jižní.

jižní věže, druhdy »Trubačkou« zvané, načež i s druhé musely býti sneseny; tím zavdán podnět k opravě chrámu valně sešlého. Oprava provedena v letech 1850—1880 dle plánů a vedením Fr. Schmoranze. (Schmoranz Mittheilungen der k. k. C. C. 1865 LXXV1.; Rybička, Památky XI. 635.)

BUDOVA CHRÁMOVÁ orientovaná, z pískovce stavěná; troj

lodní s dvěma věžema v průčelí. (Obr. 31.)

Západní průčelí obdrželo nynější svou tvářnost při posledních opravách; z té doby pocházejí opěrné pilíře průčelní a věžní, i nynější dělení ve vertikálním směru římsami. K původnímu stavu patří toliko velké střední okno, vyjma kružbu, která jest nová; pak dolení obdélná okénka

⁵

r

TMĚrnĚ

[.    *,i

r

•ř -

• I ^

m

IS

:

y⁴

m

sill

v

m

S?P

O

I-

k

:",'ú

.

y—4*

um

£

81 i

1M -• &

i

t

;

i

IPipiu

m* ■ ■ wě

lil

| j

:

3

s

f

#:

v *

jí - ■

Obr. 33. Chrudim. Kostel hlavní, arciděkanský.

m

|

&

-:r

*-2yAr/-£CrsůJz**<-~

YM.

ifH

liM

ti

p/jfj

m

mMt

Sě*

t0.

E&f%JL

íř

.,|4i

miz\

i-li.

má:

« 1* i j

r\¹

&L

i:

fíé

ty

;:i

íi

l₍

li

HH

,í|

'■TS‘

v jri .

ú\

v "V

iskiH

il

&• ml

IT

*4t

Ml

«S|

s?

jn.*.

Ěftóá

řiI

«í

itS yu.

>;l

1*

íb

Pr>

TI

to-"

i'-

'í

Obr. 34 Chrudim. Vnitřek hlavního kostela.

ve věžích a okna hrotitá v třetím patře věží, která toliko na dolní straně prodloužena a kružbou opatřena. Okna hoření části věží byla podvojná, ale polokruhem uzavřená; pocházela již z doby pozdní. Původní věže byly vyšší, a přecházely v hoření části v osmihran. Hlavní vchod a hoření štít průčelní pocházely z doby barokní a zaměněny při opravě nynějšími gotickými tvary. Před průčelím rozkládal se malebný parapet z pískovce zřízený v letech 1727—1728.

Z náměstí uprostřed vedlo naň trojdílné schodiště, z obou stran bočních stupně; na parapetních zdech do vnitř proláklých a zohýbaných stály sochy. Z fragmentů parapetu zřízena kašna novoměstská (viz níže); některé sochy osazeny na mostech.

Strany boční rozčleněny jsou v části podélné tím, že poboční lodi jsou nižší, než loď střední, která nad střechou pobočních lodí má nízká gotická okna. (Obr. 32.) Pilířů opěrných na bočních stěnách vedlejších lodí nebylo, vyjma první nejvýchodnější travé, následující za partií věžní; oba pilíře severní a jižní jsou jednoduché o jednom sestupu. Strana jižní, která byla obestavena různými přístavky upravena v nynější podobu při opravě. Na straně severní, která celkem zachovala původní ráz, nachází se vedle věže věžka se schody šnekovými, kteráž vystupuje zevně pěti boky osmiúhelníka; patra její odpovídají patrům věže, které na bocích označeny jsou římsami; v jednotlivých patrech věžky okénka gotická, dole lomeným obloukem zakončená, v hořeních patrech obdélníková; nad okénkem prvního patra pěkně tesaný baldachin; věž velká severní má na boční straně toliko v 1. patře okénko; věž jižní měla po obdélníkových okénkách též v 3. a 4. patře. Počínajíc třetím oddílem klenebním vystupuje zdivo bočních lodí z čáry; mezi tento výstup a pilíř položeny po obou stranách síňky vedoucí k postranním vchodům. Před opravou byly zazděny, nyní jsou opětně otevřeny. Pěkná jich klenutí z pozdní doby gotiky (XV. stol.) sbíhají zevně na pilíř, vnitř na straně kostela, na jednoduché konsoly Hlavní loď má zevně po obou stranách po třech opěrných pilířích zakončených štítky ozdobenými trojlistem. Na nároží na straně severní jednoduchá fiála, pod ní podoba dračí.

Choř skládající se ze tří oddílů klenebních, z nichž posední ukončen trojbokým závěrem osmiúhelníka, opřen zevně mohutnými pilíři opěrnými; dva volné pilíře na nároží závěru mají tři sestupy a vysoký podval; ostatní pilíře jsou ve svých doleních částech zabrány do zdivá místností, jež po obou stranách dolní čásť presbyteria, vyjma závěr obklopují; na straně severní jsou síň, stříbrná komora (na levo) a sakristie (na právo); síň a stříbrná komora patří k původním partiím chrámu. Ze stříbrné komory vedou vzhůru pod krov šnekové schůdky umístěné ve zdivu pilíře, širšího a mohutnějšího ostatních. Přístavba na jižní straně choru, nově upravená, skládá se ze síně, komory (na levo) a schodiště (na právo), kteréž vede k oratoři, zaujímajícímu horní patro. Oba přístavky končí na straně východní hladkými stěnami, a způsobují ve spojení se závěrem dojem rozloží-

tosti a imposantnosti. Stěna severní části opatřena okrouhlým oknem stříbrné komory, jež ozdobeno plamenkou kružbou. Okna chorová, vysoká a štíhlá, dělena jsou dvěma pruty. Kružba skládající se ponejvíce z trojlistů a čtyřlistů jest namnoze nová.

Ve vnitru chrámu (obr. 34) působí dvojí zvláštnost, šíření se střední lodi směrem k choru a vzestupování podlahy chrámové, následek to stoupajícího terrainu; krom nynějších schodů průčelních, nacházejí se stupně při východu z mezivěží do lodí, před posledním travé v lodi pod obloukem triumfálním a po prvním travée choru.

Vysoký choř skládá se ze dvou obdélníkových oddílů klenebních a oddílu se závěrem ; žebra klenební hruškovitého profilu (viz obr. 36) vycházejí od společných podvalů šestistraných a pokračují nepřetržitě ke svorníkům; klenba chorová o hlubokých kuklách; svorník v presbytéři nese poprsí Kristovo, ostatní dva ozdobeny růžicemi.

Na stěně na straně evangelií ve výši nápis:

I X-R 1551.

V druhém travé na straně epištol otevřen výhled z oratoře arkádami.

Oblouk triumfální, lomený, dosahuje téměř výše klenby; hrany jeho

proláklé.

Podélná čásť sestává (oddíl kruchty v to nečítaje) ze čtyř travé; dvě poslední travé (směrem k presbyteři) šíří se ven bočními loděmi, jaksi na způsob lodi příční. Loď střední oddělena od vedlejších třema páry pilířů o základně obdélné se zaoblenými stěnami; delší osou postaveny směrem podélným; silné profily na nároží tvoří nepřerušenou obrubu arkád o lomeném oblouku. Jen vnitřní strany (do středu lodi) pilířů mají ozdobné ohlavení, skládající se z motivu arkádového, a římsy s liliovitým ozubím, nahoru obráceným; nad tímto štíty, nyní ozdobené malovanými znaky. Nad oblouky římsa podokenní, která úplně dělí arkády střední lodi od klenby; římsa prostoupena konsolami neb ukončením žeber klenebních. Nad kruchtou a nad posledními pilíři (k presbyteři) konsoly hranolové v jehlan vybíhající, ozdobené na bocích hrotitými obloučky s nosy; u oblouku triumfálního končí žebra prostými jehlanci. Zakončení ostatních žeber v hlavní lodi, jakož i žeber v lodích vedlejších prostě združená. Klenutí jsou křížová, klenba lodi střední ve stejné výši s presbyteři. Svorníky ozdobeny v lodi severní štítem s motyčkami (?), hvězdou s půlměsícem a rosetami; v lodi jižní rosetou, měsícem s hvězdou, monogramem složeným z A a N a rosetou.

Založení věží, mezivěží a prvních pilířů k tomuto přiléhajících přináleží spolu s presbyteriem první době stavby, která při pokračování v lodi doznala změn a zjednodušení detailu.

Ve severní věži kaple s původním klenutím, korespondující kaple ve věži jižní zrušena vestavením schodiště do věže, v mezivěží staré konsoly, o něž opřeny žebra, klenutí nové. Konsoly v kapli a mezivěži mají tvar jehlance s arkádami; ve schodišti věžním fragmenty někdejšího klenutí a dvě konsoly v podobě dvounohého dráčka (dipsy), dvou netvorů navzájem spletených a jehlance s arkádami. Dobrá kamenická práce v pískovci z první poloviny neb středu XIV. stol. (Obr. 35.)

Pilíře při mezivěži, dělící hlavní, loď od vedlejších, nebyly dokončeny; jsou bohatě profilovány; profily tvarem odpovídají profilaci přípor v presbytáři; pilíře zakončeny pod kruchtou stejně jako vnitřní lice pilířů loďových. (Obr. 36.). Klenutí při nich založené nebylo v původní podobě dokonáno, zůstaly jen v koutech konsoly s fragmenty žeber; tvar konsol jehlancový, namnoze složený z desk, jedna pokryta lupením.

i-

Tf

■>/

r,

UMÍ

M. ■

mm

■li

y:<)fP

|::: i

|\

.'Mtj

,'l

,'2

■<A

■5

■6

Obr. 35. Chrudim. Hlavní kostel. Konsoly při mezivěži a ve věži.

Pilíře v posledním travé u oblouku triumfálního stejné výše ale jednoduché, na nárožích proláklé, pod ohlavením tvary ptáků.

V jižní lodi v posledním travé na hladkém pilíři do vnitř kostela obráceném, hlava lidská, jakoby ze zdi vyhlédající.

Veškerá délka chrámu (uvnitř) 38'50 m, délka mezivěži 4 10 m, šířka 4‘80, délka lodi 2050 m, šířka lodi pod kruchtou 13‘10/tz, u oblouku triumfálního 14’50 m, loď střední u kruchty 5’ 10 m, u oblouku triumfálního 6⁻25, in er-kolumnium od osy k ose u věži 4 90 m, pak 5 20 m. Kaple pod věži 2⁻90 m hluboká. Síla triumfálního oblouku 1 m. Délka presbyteře 13‘20 w, ší ka 5’40, šířka stran závěru 2‘20 m. Předsíň sakristie o dvou klenebních polích s původním klenutím křížovým, svorníky hladké, 3’70 m hluboká, 2 90 m široká, komora široká 3'30 m. Sakristie nynější zřízena r. 1635.

Vnitřek kostela nově polychromován dle návrhu arch. G. Schmoranze\ na podélných stěnách presbyteře postavy apoštolů od F. Jenneweina.

Velké tabernakulum zřízené v letech 1507—1512 neexistuje více, nepochybně z něho pochází fragment zdobený kružbou, zasazený v severní zdi sakristie.

Kazatelna gotická (obr. 37.), částečně původní, tvar hranolu, na podvalu osmistěnném; stěny vyplněny jsou jemnou slepou kružbou o třech prutech, v kružbě tvary troj a čtyřlistů a plamenů, na dvou stěnách krom toho terče heraldické, na dolní straně pod římsou obruba oblouková (vždy dva odpovídají jedné stěně); celkem jest šest stěn, ostatní otevřeny jsou pro vstup. Výška 1'20 m, šířka 1‘20 m. Pracováno z jemné opuky. XV. stol. druhá pol. Úprava z r. 1869; nové polychromování; podstavec a schodiště z pískovce nové, rovněž příkrov dřevěný. Starý zbytek této kazatelny nalezen pod dřevěným obložením doby barokní.

Z oltářů měl do nedávná boční oltář v jižní lodi původní, jednoduchou tumbu; při rozebrání nalezen v této r. 1896 voskový obal, v němž se nachází olověná destička, nepochybně s ostatky svátých. Voskový

Í§

\A®!

| ‘"ff u r r r t r r r U- i jj

-    í I!

' ji

1:1

Obr. 36. Chrudim. Hlavní kostel. Pilíř v lodi a (uprostřed) přípory v choru.

obal má podobu hranole s tupými hranami, 0 085 m dlouhého, 0'06 m širokého, 0'055 m vysokého. Na dvou stranách otisky pečetí, sešlé, částečně neznatelné. Jedna mandorlová, s podobou biskupa, opis:

S • FRIS • HERM • • NI ■ DEI ■ GŘA • EPI • NARÉTENEN •

(Sigillum fratris Heřmani dei gratia episcopi Naretenensis); Herman, biskup nazaretský, byl světícím biskupem pražským 1359—1370. Druhá pečeť okrouhlá s podobou Panny Marie s dítětem; opis;

-f- S • MAR • V • SECRET ....

(Sanctae Mariae Virginis secretum). Relikviář uložen jakožto majetek kostela chrudimského v museu království Českého v Praze. (Smolík, Památky XVIII. 1898. Str. 123).

Hlavní oltář, zřízený počátkem XVIII. věku, skládá se z tumby oltářní se sanktuariem a obrazem sv. Salvatora a bohaté architektury s obrazem Nanebevzetí Panny Marie.

Na dvířkách sanktuaria ve způsobu výklenku prohloubených stříbrný krucifix a po stranách jeho postavy sv. Jana a Panny Marie; XVIII. stol. Nad sanktuariem obraz sv. Salvatora (obr. 38.), v těžkém, stříbrném r ámci s paprsky.

pÉři

4-

mm

wm

Obr. 37. Chrudim. Hlavní kostel, kazatelna.

Ve válce třicetileté byl obraz majetkem Jana Pfeifera, měšťana chrudimského, do jehož rukou z Prahy se dostal; byl-li obraz dříve ve sbírkách Rudolfa II., jak za to se má, není zjištěno. R. 1648 obraz při obsazení Chrudimě od Švédů potupen; od r. 1674 v kostele vystaven, stal se hlavně působením děkana Samuele Václava Hataše předmětem uctění. V době moru 1680 a v dobách následujících až do dnes konána k němu hojná procesí. R. 1687 zřízen pro obraz zvláštní stříbrný oltář, jehož součástky v 1811 do mince odvedeny. Rám stříbrný, dosud zachovaný, věnoval hrabě Kolovrat Libštejnský, zlatou korunu, která již neexistuje, císař Leopold I.

Obraz malován na dřevě; deska 0'505 m vysoká, 0 445 m široká, připnutá v zadu na kovovou desku. Ušlechtilá, mírně pohlížející hlava

P.

Pr

il

ar

“7’'

i.:"'-

(MM.

•«!

htifc^ŤÉig

■prggp

......................

o|

|y; • S

I * Z-ii ' i f**-¹ 1*1 i

14

Obr. 38. Chrudim. Hlavní .kostel; obraz sv. Salvatora.

s temnými kadeřemi a vousy, šat modrý, pozadí tmavé. Neznámý mistr

XVI. stol.

Rámec vnitřní stříbrný, tepané ozdoby, na nároží hlavičky andělů, kolem ozdoby z dracounu a perel, zevní rám široký, bohatě profilovaný s nasazenými tepanými ratolestmi a květy. XVII. stol. 2. pol.

§ř

Obr. 39. Chrudim. Hlavní kostel; stříbrný reliquiář.

Po stranách sanktuaria dva stříbrné stojany s barokními rámci na

relikvie (obr. 39); na čtverhranném podstavci ovální destička s rytým nápisem :

W.

I li

JOANNES

Carolus Comes Straka de Nedabilitz Dominus in Lib

SCHAN OCKROUHLITZ WECKELS DORF Sacrae Caesa • Maje • Camerarius

ETC.

Nad tím v kartuší na oválním štítu znak Strakovský — kohout. Rámec bohatě tepaný a ciselovaný vybíhá nahoře ve věnec palmový.

Na kraji oltáře dřevěné sochy klečících andělů, pěkně řezané a zlacené ; anděl na straně epištol drží lodičku, na straně evangelií kaditelnici. V zadní architektonické části oltáře, po stranách po dvou sloupech ze šedého mramoru podolského; korintské hlavice zlacené nesou trámoví, jež vypíná

se ve středu v oblouk. Nad ním dřevěné zlacené sochy: po stranách po~ stavy proroků, na hranách andělé, ve středu Bůh otec.

Před patkami krajních sloupů rocailové dřevěné rámečky s výjevy majícími vztah k událostem s obrazem za dob okkupace švédské.

Hlavní obraz oltářní Nanebevzetí Panny Marie na plátně, vzletně malovaný, Panna Maria v modrém rouše volně spočívá na oblacích, kol andělé, dole kol hrobu apoštolové v pohnutí a úžasu; v předu sv. Jan s rukama rozpjatýma, v právo pěkná, pohnutím uchvácená postava; za hrobem žena, ukazující k prázdnému prostěradlu. Výborná malba z první polovice XVIII. stol. Šířka ca. 2‘50 m.

Archa dřevěná, vyřezávaná (obr. 40.), v jižní lodi, nepochybně bývalý hlavní oltář. V oddílu prostředním Nanebevzetí Panny Marie, kol otevřeného hrobu apoštolé, nad ním Panna Maria v oblacích. Křídla na dvé dělená; na pravém křídle Zvěstování a Narození Krista, na levém křídle Navštívení Panny Marie a příchod sv. Tří králů. Nad středem i obrazy křídelními oblouky z gotických ratolestí. Půda zlacená, vzorkovaná, na rámci tlačená lišta, skládající se z kadeřavých lupenů. Řezba byla zlacená a mírně polychromovaná. Při opravě oltáře shledán na něm letopočet 1527. Nynější polychromie nová, rovněž tympanon a gotická architektura. V predele staré sošky sv. Alžběty, Markéty, Kateřiny a Barbory. Rub křídel tvořily tabulové obrazy, nyní na jižní zdi vedle vchodu zavěšené. (Obr. 4i.). Křídla dělená. 1. v hořením poli podoba proroka neb člena příbuzenstva Kristova, v dolením Panna Maria v modrém šatě, s nízkou korunou, na klíně Ježíšek, oděný šatem sivým, lapající ptáčka; 2. v hořením poli tři mužské podoby, v dolením sv. Anna, s bílou plenou na hlavě, hoření roucho rudé, spodní zelené. Markantní tahy, tváře Marie a děcka plné, šťavnatý kolorit; koberce s granátovými vzory, hotově malovanými. Výška oltáře 2'04 #/, šířka středu 159 #z, křídel 0'78 m.

K oltáři tomuto přináležela patrně též křídla, chovaná nyní v museu chrudimském. (Obr. 42.). Jsou na licu stejně na výšku dělená; v hořeních polích za poprsní zdí skupiny mužů a žen. Na jednom křídle tři muži a dvě ženy, z nichž jedna drží dítko; toto má v ruce pásku s nápisem:

jggroachts

na druhém křídle tři muži a žena s dítkem, kteréž má pásku s nápisem:

itofjamtes hapítsía.

V dolních polích na kamenných lavicích ženy s chlapci; na jednom křídle dva chlapci s nápisy:

»JoíjannES rra.«, »Hacnlms rnator*,

na druhém čtyři chlapci; nápisy:

»Uubas« fintou* »Hoš£pfj« »7Iacoíws tumor.*

Na rubu malby nyní vybledlé a porouchané; každé křídlo rozděleno na výšku na dvé polí, v nich čtyři biskupové se svými atributy, sv. Mikuláš

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

I ' š

ř:S

li &

_jé

t ’ j

m

3rg4

H

I

W:U

ÍBBltaSCé

pi

■■■

mmmm

- v- í

■ - -

—-------

**

- £8ÉM

V^Ťmé

Obr, 40. Chrudim, Hlavní kostel: archa řesaná,

r '

v

I

(t

*

,#Fi

5^- zi.«

t/Ž

$

Jr>

■*

®Ss/

;

.

r

i

•■ii    i

tt    >>*>

*

4

■*

SSFf

■r >0

i \

1

feá

tp-*

;,;v

...

-\ £

• *

fé^

sgp%'

■fl <

SI

lil

vf*

,*"V

.

j

*

J*

: fi

,

,4

m *SI

/* «

IaS

■

___

xr" ■

& my -

k V„ t, c J

ř- ;    ^

■

H

-• ■ -.........-.....- '

ss

'

ti

A:

řr ‘V- ;

-

§

W !

Effc¹

4

. ■

;fl%.

I' ®³1

ti

:," L

Tab. II.

...

K. BELLMANN PHOTOTYR

rM

jZX

!«Weř.58M«88S!S8

saí

P ;t|

r—

í •> T

■<M

3*

i w%mam

■'^%a)wawarB

PÍ

**

Obr. 44. Chrudim. Epitaf Mat. Cyrilla Heina z Heinbergu.

1640.

&focf5

rw*

'■

jM*

riÉflfM

z Bari (na knize drží tři kulovaté chleby), sv. Martin, biskup tourský, oblékající žebráka; sv. Valentin s postavou chlapce; sv. Erazim, držící rožeň otočený střevy. Určité obrysy, výrazné hlavy. Výška křídel 2 m, šířka 0⁻77 m.

Oltář křídlový Panny Marie, v severní lodi, (obr. 43.), spojený s různými jinými součástkami v nový oltář. Uprostřed Panna Maria, oděná v modré roucho, s královskou korunou na hlavě, v náručí nahé děcko; na právo světice bez odznaku (sv. Kateřina), na levo sv. Barbora; za nimi koberec v zlatě ornamentovaný. Na křídlech vždy po třech apoštolech na zlaté půdě. XV. stol. z konce. Výška 1.60 m, šířka středu T16 m, křídel 0'58 m. (Oltář stával druhdy u sv. Kříže). Nad středním oddílem v nástavku v oblouku vypjatém »Ecce homo« se znameními umučení. V nově zřízené architektuře po stranách archy pod baldachýny staré sošky dřevěné, nově polychromované; na levo Panna Maria s děckem, toto s korunou na hlavě, v ruce jablko; v právo sv. Markéta, s korunou na hlavě, v ruce drží dráčka a žezlo. Postavy bokem vypjaté, tváře ploché. XV. stol.

V predele zasazen:

Epitaf Matěje Cyrila z Hainperku, (obr. 44. Příloha II) druhdy na (odstraněném) oltáři svaté Markéty z roku 1640. Obdélná deska dřevěná, 038 m vysoká, T02 m široká; v předu na levo klečící postava Hainova se synáčkem, na právo manželka jeho v bohatém rouchu s třemi dceruškami, pozadí tvoří vnitřek chrámový s oltářem, při němž kněz mši svátou slouží. Provedení jemné, téměř miniaturní; límce s krajkami, vyšívání a ozdoby roucha do detailu vypracovány; kolorit svěží a delikátní. Mistr neznámý.

K epitafu vztahuje se nápis na desce kamenné v posledním travée levé boční lodi umístěný:

Jn Aenam Me:noriam Anno Aerae CHrtsítanae MDCXL.

Ab Matore Dei glant imaculaíae Mřiž Laube TMis Curiae Coeležtiž iitbilu s Mrgrfae Horo -P Salute anae Požíerifaíisq sttae Alíare ižfttb Fmtbaoif Eremit afq bnfauif Nobiliž sfremtž Equež D Maíííjias CqrUIus Heitt ab Heinberg Cunt cerfo onere ubí. uf quonis semesírt unn Sacru P béfuncía Famtlia Hetnbergiana bieaíur, sub írans-laíioue Do tiž e^e negltgeíia fuíucoru Decanoru.

Epitaf Samuele Fontina Klatovského z r. 1614. (Obr. 45.). Dva obrazy tabulové v dřevěném architektonickém rámci; na hlavním obraze klečící postavy Fontina a jeho dvou manželek, v pozadí město Klatovy (viz

4*

p:

in

io

•mi

kbM

5TJ,

To

■oj

r/

Obr. 41. Chrudim. Hlavní kostel; křídla archy, malovaná.

Soupis VII. Politický okres Klatovský, str. 40.) V hoření části obrazu oblaka, v nich andělé rozdávající nahým šat; andělé se širokými pestrými křídly oděni jsou v řásnatá roucha. Charakteristická malba živého koloritu. Na hoření, menší tabuli, horem zaokrouhlené, anděl, sedící na umrlčí lebce. Po stranách hlavního obrazu po jednom sloupci a kandovaném plochém pilastru; mezi tímto a sloupem výklenek, v něm na právo výře-

v.

í:

g&

rř

p»

i!

I jjj

2#i

fgj

ssasfia*#*]

Obr. 42. Chrudim. Křídla archy v městském museu.

závaná postava Mojžíše, na levo Arona; okraj po obou stranách pilířů kartušovitý. Pod obrazem nápisová deska, po její stranách dřevěné volutové konsoly, na nichž spočívají sloupce a pilířky rámce ; tyto nesou trámoví, na hladkém středním vlysu nápis, římsa ozdobena vejcovcem. Hoření čásť tvoří nástavek, po stranách obrazu kariatidy s trámovím a nízkým kartu-šovým štítem; po stranách kariatid podoby delfínů.

Veškeré architektonické součástky polychromované, sochy bíle

natřené.

Nápisy pod hořením obrazem:

QUIS EVADET.

Obr. 43. Chrudim. Hlavní kostel; oltář skládací.

■t

cl

Nes:

Li

Na vlysu nad hlavním obrazem:

»SAMUEL FONTINUS GLATOVINUS CIVIS HUIUS ŘEIPUB. CONSU-LARIS AC POLYTARCHA MULTIS EXANCLATIS LABORIBUS MORTALI-TATIS SUAĚ MEMOR MONUMENTŮM HOC EXILE SIBI CONJUGIBUSQ. SUIS, QUARUM CUM ALTERA SALOMENA OLEYNICIA ANNOS 14. M. Q.

r-i

II

ir

mm

'fh *

nrm

mí

n 1—1 ni

L-l ■ i

Hu cum íeprená L.raavinus prolc- <|úicfco OcíáJíUs .11 umeruni períicjo; ipjc. pařeni Holpiui lerra edic; .(lujnísiiiia rurba. l/blefc Hoítili' íoleor care né vwo Dře hiyttpošíiiérapi rerreftň m te.de Focafu* ■lam laíg& mae.upoř luv. pic Ch|

.i rma manesn ui^ivrunias pmafo C Vt fint aiircrco (aíc Hrabaví roro O.ÍUbUv« -im áwřtfis nlaciclanvlargirc tjmetem Ai idiiao cvcuoí.. áísere. Clmlie.&reoi

K&

Hlk

K. BELLMANN PHOTOTYP.

Obr. 47. Chrudim. Epitaf Sam. Lagarina. Maloval Matouš Radouš.

.

CUM ALTERA ELISABETHA KODESSIA AN. JAM 13. CUM UTRAQUE PACATISSIMO SINE LITE, SINE JURGIO ET SUSPICIONE ORSEIT EX QUOAD DEO PLACUEP1T VICTURUS EST CONJUGIO ; VIV. HIC. ITA S. P. Q. CHR. ÁNUM, UT ILL. POSTERI VIXISSE SCIRENT PONI ČURÁ VIT 1614.«

Na spodu břevna:

»ET ERIT IN PÁCE MEMORIA EIUS«.

Pod obrazem hlavním na desce černé v zlaté liteře verše latinské (viz Rybička Č. Č. M. 1848), pod nimi signatura:

S. A. G. F. 27. Junii posita 1614.

Výška 3 m, šířka 2 m.

Epitaf Tomáše Lvíka Domažlického z r. 1619. (Obr. 46.) Uprostřed tabulový obraz s klečícími postavami Lvíka a manželky jeho Salomeny. rozené Francové z Liblic; v pozadí alegorický výjev: u kříže s ukřižovaným Kristem stojí mužská postava, již ohrožují smrť, ďábel a personifikace pýchy, násilí (s mečem) a hladu. Skupinu osvětluje nápis:

KDO NÁS ODLAUČI OD LÁSKY KRISTOWY? ZDALIŽ ZÁRMUTEK NEBO AUZKOST NEB PROTIWENSTWÍ, ZDALI HLAD, ČI NAHOTA, ČILI MEČ? ANI TA SMRT NEODLAUČÍ NÁS OD MILOSTI BOŽÍ V KRISTU JEŽÍŠI. K Řím. Vlil. kap.

Nad obrazem a pod obrazem desky s nápisy, po stranách pilastry, kol býval druhdy kartušový okraj.

Nápis nad obrazem:

CONSULT. CIVÍ CONSULARI DM THOMZE LEONI DOMAZLICENO 11. NOV. 1616. SALOMENZE FRANCI^ A LIBLIC EJUSDEM UXORI 13. JAN. 1619 PIE IN CHRISTO DEFUNCTIS POSUERUNT AMICI.

Pod obrazem disticha:

TUSTA MIHI CUNAS DĚDIT, ARTES LAUNEA, LAURUM PRAGA, MARITALES INCLYTA CHRUDA THOROS.

TŘES HABUI UXORES QUARUM SALOMENA SEPULTO EST MIHI POST ANNOS MORTUA JUNCTA DUOS.

QUALIS ERAM DICENT SACRA LUMINA, CURIA, MUS.R VOSQUE IN QUOS COMIS SEMPER AMICUS ERAM.

SUB CHRISTI EXEGI TREDECIM PIO LUSTRA TROPH^EIS,

NUNC CHRISTO AETERNOS SUB DUCE VIVO DIES.

Výška 1‘80 m, šířka 1'22 m.

Epitaf Samuele Lagarina (f r. 1630). (Obr. 47. Příloha III.) Obraz tabulový s nápisem, po stranách pilastry. Na obraze klečící postavy Lagarinova se sedmi dítkami a jeho manželky, za nimi pod obloukem neseným krátkými sloupy Panna Maria v oblacích sedící, ruce sepjaté nad Ježíškem, v košilku oblečeným, spočívajícím na její klíně; pod nohama veliký

ř

• Á

* n w w w n -n-w w

. «i{

•• ' ' .

I

<>'■

i

i

T

—stí

•A ■

i

í

♦

,Hh

♦

: .i

m rirsCivi Consv i arí DnThomíLjoni Domíi lctNo.ll Koc h\ íNix«ioíjBLicvcíuídcm\ji:orl.| U.^4 j 6j 9pk‘ íii&RjddiFlíspdíttTutiMk i*

i*

t ||í

rň

-rnm,

mm

*»

ji

I!

tm

'fj

(k

.1

:.f

Il

iult! mihi nina* dcciif ,irt<> yunc.i! .mmni pR^íTuriwIcR mďyr<- Cb! i icffpopós.

Tri v babul kxoixis quařút.1 SdloBiciW leptilio

MÉHimbt post jniios morfiu jumfd duo a.

. ...ni díocnt Sacia Uwiiw Oiřia .vinsa* >Kun cjuoí toiDin lompt -r -fiiiujíš erairi nKisn om< íredecui! pi<dutftH>fTMpj)<rís

.    ■ ■.    !    ■ v ; ■ >

'‘-ZnítKn.

ZIZIiXa^sL'.'..4—

Z •! I

'šl

-m

■■ r%

J

.»    .    f II 'll—»

~

v‘

l li' ■

s-

W"

■ y*

*Hgg

Sř

*>£

.

Bá

r-‘.-í

->v\ r . ^

"P^ JjP X.xifj

Ml

S¹

►v

Obr. 48. Chrudim. Hlavní kostel; epitaf neznámého malíře.

měsíc (srpek); po stranách v oblacích postavy a hlavy andělské, dvě dětské postavy andělské s obou stran palmami drží korunu nad ozářenou hlavou Mariinou. (Koncepce s použitím rytiny dle Bloemaerta')

Nápis na desce pod obrazem:

HIC CUM SEPTENA LAGARINUS PROLE QUIESCO,

OCTAYUS NUMERUM PERFICIO IPSÉ PÁREM.

HOSPITA TERRA VALE; CHARISSIMA TURBA VALETE,

HOSTILI SOLVOR CARCERE, VIVÓ DEO.

SAT layuQog FUERAM, TERRESTRI IN SEDE LOCATUS:

JAM LASSUS [layagog SIM, PIE CHRISTE TIBI ARRHA MÁNES: NITIDIS ANIMAS ORNATO COROLLIS,

UT SINT AETHEREO CASTA BRABAEA TORO.

OSSIBUS HIC NOSTRIS PLACIDAM LARGIRE QUIETEM AC SANCTO EXCITOS ASSERE, CHRISTE GREGI.

MR. B.

Signaturu lze vyložiti: Mathaeus Radouš Bohemus. Radoušovi dle slohové příbuznosti s tímto dílem a malbami kancionálu králové-hradeckého možno přisouditi též epitafium Tomáše Lvíka Domažlického.

Výška 1‘60 m, šířka 1'22 m.

Epitaf neznámého malíře. (Obr. 48.) Obraz tabulový, bez nápisu; uprostřed Pieta: Panna Maria nese na klíně nahé, ssinalé tělo Kristovo; na levo klečí Maří Magdalena, na právo dva andělé. Pod Pietou na levo muž v měšťanském kroji, v levé ruce paletu, v pravé zlomenou hůlku; vedle něho čtyři dítky, jedno v peřince; na právo dvě ženy. Práce z počátku XVII. stol. ve způsobu Radoušově. Výška (bez rámu) 1T5 m, šířka 0 83 m.

Křížová cesta. Dvanáct obrazů od Ceregettiho\ částečně dle Willmanna.

Dva oltáře nové; jeden s obrazem sv. Františka z Assisi, od F. Jenneweina a dvěma řezanými sochami od J. Kastnera; druhý s obrazem sv. Jana Nepo-muckého od V. Hradeckého. Pod tímto relikvie sv. Viktorina; v rakvi se skleněnou stěnou ležící postava, oděná v hedvábný šat bohatě vyšitý zlatém s cetkami a dracounem. XVIII. stol.

Křtitelnice cínová (obr.

Obr. 49. Chrudim. Hlavní kostel; křtitelnice cínová, 1462.

49.), kotlík, spočívající na třech nohách, jež nahoře končí podobami mnichů vousatých s kápími, dole vybíhají v pazoury; na plášti kotle plastické ozdoby a sice gotické arkády, v nichž umístěno Ukřižování Krista a 14 postav apoštolů a svátých. Nápis jednořádkový (jediné poslední slovo pod řádkem).

amto cgj bom m <#> tccc <&> lxii <#> isio fous & usus <#> zi sub f rogino sacorbofis bonobicít ab rogracionem omni trobonít i <£> bottm.

Výška 0'93 m, průměr hoření 0‘85 m.

Víko dřevěné z XVIII. stol. s řezanou a polychromovanou skupinou křtu Krista v Jordáně sv. Janem Křtitelem.

Kropenky kamenné, žulové, dvě u hlavního vchodu. Kuželková noha ozdobena akanthem a mísa na spodu ozdobena vějířovitě složenými vyboulenými pruhy. XVII. stol.

Ramena železná, kutá; dvě v choru před oltářem, trojboká, stočenými pruty, XVII. stol.; menší raménka svícnová v lodi, s tepanými rocai-lovými lupeny, XVIII. stol.

Zpovědnice, dvě, trojdílné; střed vypouklý, dvířka vykládaná s podobou hvězdy. Po stranách pilastry; silně profilovaná římsa. XVIII. stol. Z téže doby lavice kostelní v lodi, při nich dvě korouhve; jedna mlynářů a sekerníků; stříbrné raménko, uprostřed dva lvi drží odznaky cechovní Pod raménkem dvoucípá korouhev, po jedné straně obraz sv. Salvatora, po druhé klečící muž (Doupovec?). Žerď částečně řezaná, XVIII. stol. konec, XIX. stol. poč. Druhá korouhev procesijní, raménko utvořeno z rozvilin a květů. Obrazy sv. Salvatora a Panny Marie na zeměkouli stojící. Proti kazatelně na pilíři veliký krucifix dřevěný, polychromovaný z XVIII. stol.

Obrazy krom vnitřku kostela nacházejí se v sakristii, předsíni, na oratoři a v depositu (na děkanství).

Narození Páně a Svatí tři krále, tabulové malby, XVI. stol. střed (v depositu), a) Chýše s vysokým dřevěným krovem podepřeným o sloup renaissanční, korintisující; Panna Maria klečí s rukama skříženýma nad novorozeným na zemi ležícím, za nimi sv. Josef; vedle sloupu dva pastýři, za chýší vůl a osel. V pozadí krajina hornatá, v ní stádo ovcí s pastýřem, b) Panna Maria sedíc drží nahé novorozeně, za ní sv. Josef s výraznou bělovousou hlavou, na levo klečí jeden z králů, stařec s obnaženou hlavou, v ruce skřínku; za ním král mouřenín v bílém rouchu a třetí král s korunou v ruce a vysokou nádobou; v pozadí zřícenina. Volná komposice, kolorit měkký, provedení místy povrchní.

Výška 2'00 w, šířka 1'20 m.

Sv. Barbora, tabulový obraz (v sakristii), XVI. stol. druhá pol. neb XVII. stol. počátek; deska osmistranná. Světice klečí, čelem k diváku obrácená, v pravici drží meč, v levici palmu; přiléhavý pancéřový život se sukní rudou, v pozadí věž a krajina. Svěží, plynný kolorit. Výška 1’20 ívz, šířka 0'70 m. Rám dřevěný má svrchu nástavek v podobě ratolestí a lupenů.

Panna Maria v růžích (na oratoři), tabulový obraz z konce XVI. neb počátku XVII. stol. Deska osmistranná. Madonna drží na klíně Ježíška bílou košilkou oděného; před ním dva klečící andělé, za těmito dva jiní, dlouhými rouchy odění; nad madonnou vznášejí se dva nazí andílkové. Všichni andělé drží věnečky neb kytice, v pozadí košík s květinami. Výška 1’48 m, šířka 0'94 m.

Kladení Krista v hrob (na oratoři). (Obr. 50. Příloha IV.) Malba na plátně se signaturou (dole v levo) Jiřího Mydldře, zvaného Smilipaeus, žáka MatoušeRadouše a léto- ^ počtem 1632. Obraz nahoře omezen polokruhem. Hluboká jeskyně, do níž z předu světlo padá, v pozadí výhled na návrší, uprostřed kamenný hrob, do něhož vkládá se mrtvola Kristova; vedle hlavní skupiny dva muži s pochodněmi, z předu poloviční postava Maří Magdaleny. Postavy

v".

Lv-^l

L Sv

■L    vf vj

lk

í <3

ml i

řj *»

>■?

SSfJS&í

K. BELLMSNN FHOTOTYR •

Obr. 50. Chrudim. Obraz kladení Krista v hrob.

Maloval Jiří Mydlář r. 1632.

»

■

dlouhé, roucha měnivých barev, pleť (kromě Kristovy) narůžovělá. Ráz mistrů Rudolfínské doby, některé motivy dle van Achena. Výška P50 m, šířka 1*10 m.

Zvěstování Panny Marie (v sakristii). Malby na plátně, dvě poprsí, kol deska a nápisy, a) Panna Maria, mladistvá jemná hlava, pozvednutá. Nápis:

ECCE ANCILLA DOMINI •

b) Archanděl s ušlechtilou kadeřavou hlavou. Nápis:

AVE GRATIA PLENA•

Kopie dle starého vzoru provedená as v I. polovici XVII. stol.

V otivní obraz obce Slatinan na paměť moru r.

1680 (v předsíni sakristie).

Před oltářem s obrazem sv.

Salvatora slouží mši děkan Hataš; na právo klečí Jaroslav Puchart z Voděrad, majitel Slatinan, v čele osadníků, na levo stojí smrť (kostlivec) s lukem. Maloval dle nápisu na stupni oltáře Samuel Andrez r. 1681. Pod obrazem nápis pamětní o moru v Slatinanech r. 1680.

(Svoboda, Nebeský lékař, str. 58. 73).

Sv. Starosta (v depositu). Světice vousatá, o-děná bohatým krojem z 2. polov. XVII. stol., visí na kříži; pod ním mladík s houslemi. Zajímavé předmětem a krojem; hodnota umělecká podřízenější. XVII. stol. 2. polovice.

11— *

JÁ

.A

r?#

W*"' -‘i

-rvil

r⁵*'

li

k-

fi

Cítí

V'

Sara

. ..

Obr 51. Chrudim. Hlavní kostel; štít pohřební A. Talacka z Ještžtic, 1668.

Dvanáct apoštolů (v depositu). Jednotlivé malby na plátně od chrudimského malíře Jiřího Vojtěcha Kubáty, pořízené nákladem děkana Václava Pecolda a šlechticů z Chrudimi a okolí. Visívaly druhdy v presbytéři. Postavy v životní velikosti; v pozadí drobné scény umučení dotyčného apoštola. Dole v rozích vždy znak dárce. Dobré postoje, hlavy výrazné, kolorit mdlý, sivých a hnědých tonů. Výška 1'74 ni, šířka 1'10 m. Řezané a prolamované rámce.

Čtrnáct pomocníků (na oratoři), v jednom obraze, na plátně, od Davida Kubáty, syna předchozího; prostřední práce, valně porušená, z počátku XVIII. stol. Pěkný, vyřezávaný rám, tvary lupenovité. Šíře lišty rámové O 17 m.

Sv. Alžběta (na oratoři), v ruce drží palmu a košík s květy, před ní andílek. Půvabný, koketní výraz, kolorit světlý. XVIII. stol. střed. Rámec s nástavkem vyřezávaným, mřížovaným. Výška (rámu) T92 m, šířka 108 m.

Jiné obrazy XVIII. věku (sv. Jan almužník, sv. Dominik v předsíni sakristie), podřízenější ceny umělecké v dobrých řezaných rámcích.

Štíty pohřební, znakové, na oratoři:

Pohřební štít Jindřicha Ku-stoše ze Zubřího z r. 1648, na prkně malovaný; deska bez rámu, výška 1-20 m, šířka 0 88 m. Nápis:

Erb.

Urqeneíju Pana Pana Ginbřpája Knsíusse Siuububntjfju Pana \ Znb-řjifju a Lgpkg a na Noropnt stn-bettqp G. m. cj. Rabbg Kralutu-skplju Misíubrpcjpíju generál Pruffianítnisíra a Gegi Mi: Orubu-roieli C^psarptut; Rjjitnsktj Eleu-nurp Miesí wiennid) Pubkutnurjifju tu Kralutusftui Cjeskent.

10 btte Miesgqe Lisfupabu Letíja Pante 4648.

■rI

lě

3k

«i.,

V';

™ t

V ■■

V*.

* \ f saJaS

■ ^sili

*>?V 7 ^^5wmi|

f}*:'f yř*& Sigěxpssii

wSBiSpj §|É§|j(l§ "mraraui;

:ÍS3|jSKfl|»C

>■:

Itoi

Kun!

m^st£ffSřř

"Z~:

' '-'E

¥'\

Pod znakem hotově málo-

ha hrbu

km

Obr. 52. Chrudim. Hlavní kostel; tabule sboru literátského.

váným:

Henrirns Cnsfus, Baru Snbra-nterarins Urbis,

Haer picla inbnlín Caesaris arnta

gerií,

Gernnta, Luruntgne íenens paírii pru fentpure Regni, Regi a Cunsiliis Liber ubique Baru e»í.

Pohřební štít Adama J. Talacka z Ještětic z r. 1668 (obr. 51); dřevěná deska [ovální, [uprostřed znak hotově malovaný. Kol nápis. Kraj a vnitřní pole obroubeny plasticky řezaným věncem. Výška 0'98 m, šířka 0'84 m.

Nápis v obrubě:

Urojeng a Sfatoqng Rgítq Pan Abara Gmbqidj Talaqho \ GossftHtq na PqEsíaralqiríj a WBgraanoraiqiáj G. M. cp hrál. slarangtfj Saubura braorshobo a komorniíjo Rabba a Naqpong Kraloraskt; Hegfíman hragr CíjnibimskríjD.

Nad znakem ve vnitřním poli:

bokonal prací srang o Panu 1668 bnr 28 Januarij.

Pohřební štít, deska čtverhranná, __

se znakem Lažanských. Výška (bez rámu) 060 m, šířka 0’48 m. Nápis:

Mikuláš Lajanshý \ Bukctm a na cfjn třjlg nrhbg hragr qaslarashrhn begíman 1678.

Znak malovaný na plátně s ná

pisem :

Jofjann Wolfgang Bobra oou Lbrornrron 1708.

Rámec dřevěný, vyřezávaný a zlacený, se jmény zesnulých členů lite-rátského sboru; nahoře a dole vyře-, závané nástavky v podobě mušlí a hřebenů; po obou stranách hoření části rámu větvice s lupeny a květy. Rám z XVIII. stol., druhé pol., tabulky s jmény většinou z XIX. stol.

Bohoslužebního náčiní a klenotů v XV. a XVI. stol. bylo značné množství. (Rybička, Seznam klenotů atd. Věstník kr. č. společnosti nauk 1895); v letech 1630—1634 staré náčiní zničeno a nové pořízeno.

Monstrance stříbrná (obr.53), pořízená za děkana Frant. Čichovského, jemuž vydala městská rada staré »blu-dařské* kalichy jakožto materiál k roztavení; monstrancí zhotovil David Klement, zlatník v Hoře Kutné, jemuž dáno 656 uncí stříbra, 24 dukáty na zlacení a 60 kop grošů na drahé kameny; celkem stála spolu s kaditelnicí 878 zl. rýnských a 30 kr. a ponejprv vystavena o slavnosti Božího těla r. 1631. Počátkem stol. XIX. masivní noha odevzdána do mince a nahrazena nynější.

Hoření čásť trojdílná, napodobující tvar gotický, vybíhá ve tři čtyr-boké prolamované věžky; střední nejvyšší, zakončená krucifixem, pne se

rv|.'«

~rK

.w

——r? ■ í

i..*-    ^

15

Obr. 53. Hlavní kostel; n.onstrance, 1630.

nad Melchisedechem. Lunula provedena prací klenotnickou s diamanty, kol ovální rámec složený z klenotů v podobě růžic, hvězdic a knoflíků, za lunulou a rámečkem paprsková záře; nad lunulou mezi sloupky stříbrná soška Panny Marie, nad ní »Ecce Homo, po stranách pěkné sošky (0*15 m vysoké) sv. Vojtěcha a sv. Václava; nad nimi sv. Norbert a sv. Ivan (ř).

Baldachýny prolamované, tvaru renaissančního, rovněž ozubení pruhu obrubujícího základnu celé hoření části; pod touto a po stranách stáčené

npfi

ii'4 ,*

■■

Mí

Obr. 55. Chrudim. Hlavní kostel; kalich stříbrný.

Obr. 54. Chrudim. Hlavní kostel; kalich bydžovský, 1716.

proutky, vybíhající v rosety ozdobené studeným emailem. Celá výška 1‘60 m šířka 053 m.

Ciborium stříbrné, obhrouble tepané, na noze, nodu a na koši kupy andělské hlavy; víko v podobě koruny. XVIII. stol. Výška 0 31 m.

Kalich stříbrný (v sakristii) (obr. 54.); noha šestilaločná, tepaná, s třemi medailony, mezi nimi vysoce tepané květy a mušle, v oválních medailonech podoba sv. Salvatora, sv. Vavřince a nápis:

HaeC oíTere Neo-By DCzo WIVM

Nodus hruškovitý, s podobami andílků. Kupa ve spodní části tepaná, se třemi medailony; v nich postavy (po kolena) sv. Šebestiána, sv. Jakuba a Maří Magdaleny. Kol medailonů a

na okraji koše kupy granáty. Votivní kalich bydžovský z r. 1716. Výška 026 m,

Značka:

průměr dolní 015 m, hoření 010 m.

Kalich stříbrný (obr. 55), noha šestilaločná, nad ozubeným okrajem tepaný vlys květinový, v něm třikráte podvojné hlavy andělské; na šesti dílech

"Ve*

j!

■

pí? *¹ y

Obr. 56. Chrudim. Hlavní kostel; kalich, 1714.

Obr. 57. Chrudim. Hlavní kostel; kalich stříbrný.

stojanu páskový ornament, nodus litý, ciselovaný, s hlavičkami a květy; na spodu kupy tepané ovální medailony, v nich:

Hlava sv. Salvatora (dle obrazu), poprsí sv. Petra a Pavla, sv. Jan Křtitel a sv. Josef. Značky:

XVIII. stol. Výška 0'275 m, průměr dolní 008 m, hoření 0 10 m. Na spodu nohy napsáno inkoustem:

A • R • D • Joannes NebožiČek Curatus Kralicensis in Moravia jam modo defunctus.

Kalich stříbrný (obr. 56), noha šestilaločná s okrajem vroubkovaným, tepaná, s třemi oválními medailony a festony; v medailonech celé postavy Krista, Panny Marie a sv. Jana Křtitele, kol barokní kartuše. Na nohou podoby andělů, na spodní části kupy tři medailony v kartuších, mezi nimi páskové a listové ornamenty; v medailonech podoby sv. Uršuly, sv. Václava

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

DICaVIt

a sv. Jana Nepomuckého, nad košem prolamovaný pruh. Na spodu nohy na desce rytý nápis:

SaLVatorI Iannes PaLMa

Vrsula quem genuit Cum Daniele Patře.

(Dle chronogramu 1714.) Označeno jen repuncí. Výška 0 275 m. průměr dolní 0'19 hoření 0 10 m.

Kalich stříbrný, noha šestilaločná, na ní tři okřídlené hlavy andělů, mezi nimi květy slunečnice, bodláku a růže. Na nohou podvojné hlavy andělů. Koš kupy se šupinovitou obrubou, tepané hlavy sv. Salvatora, Panny Marie a sv. Josefa v oválních medailonech, orámovaných kartušem i mezi nimi hlavy andělů a květy. Práce vysoce tepaná, poněkud obhroublá-XVIII. stol. Na okraji nohy nápis:

ANNA MARIA BÓHMIN GEBORENE SKIDINZKIN DE SKIDIN.

Značky:

Výška 0'275 m, průměr dolení 0'165 w, hoření 040 m.

Kalich stříbrný (obr. 57.), noha šestidílná, rocailová, s ozdobami laločnatými, růžemi a klasy, nodus mušlovitý, spod kupy silně vyboulený, s třemi rocailovými kartušemi, v nich rožně. XVIII. stol. střed. Výška 0‘235 m, průměr dole 0445 ?«, nahoře 0‘09 m.

Kalich stříbrný, noha šestidílná, na ní tři ovální medailony v malovaném emailu s poprsími sv. Jana Evangelisty, sv. Anny a sv. Barbory, mezi nimi tepané hlavy andělů, kupa nezlacená s emailovými medailony, na nich sv. Salvátor, sv. Simeon s Pannou Marií co dítětem a Panna Maria; mezi medailony podoby andělů a prolamované ozdoby. XVIII. století. Značky:

Výška 0'25 m, průměr dole 04 7m, nahoře 0'095 m.

Kalich, noha mosazná, kupa stříbrná, na spodní části koš prolamovaný se znameními umučení a květy; setřeno a poškozeno. XVIII. stol. Průměr nahoře 0 085 m.

Kalich sestavovaný a porouchaný, noha šestidílná, tepaná, s květy; nodus rytý, XVIII. stol., poČ.; kupa hrubší práce pozdější. Značky na noze nezřetelné: zídka s pěti (?) věžemi a letopočtem 1712 a ovál s písme-nami I • K • Výška 0'215 m. Průměr dolení 043 m.

Pacifikál, noha mosazná, hrubě tepaná, kříž sám starší z XVIII-stol., ozdoben páskovými a mušlovými ornamenty, na konci trojlistých ramen kříže nasazená skla; tělo Kristovo plně modelováno. Na zadní straně kříže schránka s ostatky sv. Petra a Pavla. Kříž vys. 0'24 m, šir. 0'23 m.

Kříž; ovální noha tepaná, na širších stranách medailony se sv. Václavem a Janem Nep., na úzkých mušlové tvary; na nodu hlavy andělské; na kříži,

jehož ramena vybíhají v mušlové tvary, po jedné straně sv. Salvátor, na druhé P. Maria. Slabší práce. Výška 0'33 m.

Ciborium stříbrné, obhrouble tepané; na noze, nodu a spodní část} kupy hlavy andělské; příkrov v podobě koruny. Výška 0'31 m.

Misály dva, jeden v starší vazbě sametové s mosazným, obhroublým kováním ; uprostřed sv. Jan Nep. co almužník, XVIII. stol.; druhý v kožené vazbě se stříbrným kováním slohu Louis XVI.

Pluviál ze žlutého hedvábí, s kvítky vyšitými zlatém; XVIII. stol

Kasule, bílá, vyšívaná pásky, šňůrkami a cetkami; ve středním pruhu růže a různé květy, na postranicích karafiáty a lupeny. XVIII. stol.

N e b e s a ze žlutého hedvábí; okraje bohatě vyšité stříbrem a hedvábím, v nároží a uprostřed obruby fantastické květy a klasy, střed rovněž bohatě vyšitý; v krajích čtyři císařští orli. XVIII. stol. Délka 2‘25 w, šířka 1 80 m K tomu žerdě řezané, zlacené.

Nábytek: Skříň v sakristii, vykládané pruhy a hvězdy, ozdobné nástavky. XVIII. stol. Skříň do rohu podobně upravená. Jarmara v (komoře), dvoukřídlá, malovaná; na dveřích dvě výplně s malovanými vásami po stranách květy: růže, tulipány, konvalinky, narcis a mečík. Z konce

XVII. stol.

Křeslo pro celebrujícího, nohy vybíhají v pazoury, podpěry postranní v hlavy, lenoch ozdoben lupenovými ornamenty. XVIII. stol. Rám čtyřhranný, vyřezávaný a prolamovaný, lupenové motivy. V hoření části ovální medailon, v něm obraz Nalezení sv. Kříže Výška l⁻05 m, šířka 0’80 w, tlouštka rámu 0'37 m.

Náhrobky. 1. Náhrobek z červeného mramoru v presbyteriu na straně epištol. Postava kněze s holou tváří, držícího kalich ; nápis na okraji částečně otřelý:

..... s. panm; Markphj umrjel Cjfiljobmj kniej Jan Mekán cíjrn-bintski a ntekbp bobre pamieít opat klajjtera sloraanskp⁰ a fnfo pnrfjooa pí psíe pe° b. p. b.

Výška 190 m, šířka 0'85 m.

2. Náhrobek pískovcový, na zevní straně presbyteria

LÉTA BOZI MDXIII KNIEZ JAKUB RODIČ CHRU . . .

Pod nápisem štít s kalichem.

3. Náhrobek pískovcový, zevně zazděný, blíž vchodu do sakristie:

RÉVERENDISSIMUS AC DOCTM • D- PAULUS : ZIAK DEC- CHRU -D • CAR •

>6 14 JUNU E • I • V • .

V kartuší kalich, pod nim průpověď:

CALICEM SALUTARIS ACCIPIAM ET NOMEN DOMINI INVOCABO.

AO

• co

AB HARRACH VI FO-f- MORITUR CORPORE . , FAMA SANCTORUM ....

Zvony na věži severní:

1.    Vavřinec. Průměr 1*46 m, výška P20 m. Nápis ve dvou řádkách bez rozdělovačích znamének:

Mnno btmttnt mcctrct íjer tamparta fusa esí ab íjortnrem bet omnt-pofeníis ti beaíae mařic mrginis brmmoruquc rfjrubimensumt sub juris cmmtlfo buo pcíro flpnbcl plebanoque mcnccslao fjumpolcccust barcala⁰ per magisírutn anbrcam bicíitm ptacjek t moíibs rfgtí: cit.

Na plášti postavy Krista a Panny Marie.

2.    Dominikán; Průměr 1*05 m, výška 0'85 m. Nápis dvouřádkový, pod nim gotická obruba s liliovitým ozubím.

3a <#> fjlas c§3 molagtrt <*> pobíc bobrjt <& i řjrisniri <#> sent bo db bojiefp bomu & rajbaiíe & ejesí & a rfjmaht & íomu & geitj <#> ro]]c-moíjoun <&> gesí <#> gemujío <#> mlJcmofjuqt <#> pane geju ítrtsíe <#> pro <s> írae <&> uarojeute <s> j pamti <#> tjisfe bub rfjra ^ ala ^ t resí <#> i fjotne bieboroanie na miekt bej skon <&> aute amen.

3. Cymbál hodinový, s ozdobami barokními; na hoře i dole lišty, v nich hlavy andělské a volutové motivy, mezi nimi postavy andělské.

Václav* (s nápisem: Sit nomen domini benedictum 1751

Dva zvony věže jižní »Poutník« (s nápisem: Tento zwon gest slitey za pana Samuele z Liblic primasa ke cti a chwale panu Bohu Jakub konwarz A. D. 1582)

Alto Mautae Fudit Joannes Zeida.) rozlily se při požáru r. 1850. Místo nich pořízeny zvony nové.

Budova arciděkanství nová postavena na místo staré, sešlé budovy, zřízené v stol. XVII.

V místnostech četné obrazy XVIII. stol. Zvláštní zmínky zasluhuje pěkná podobizna Liboslava Zieglera, děkana chrudimského od A. Machka. Na rubu obrazu nápis:

Pinxit 30 Nov. 1833 Antonius Machek natus Podlažicii 31 Octob. 1775.

Patří k nejlepším obrazům Machkovým. Výška 0'80 m, šířka 0'64 m,

KOSTEL SV. KATEŘINY.

Kostel, druhdy farní, nyní filiálný, vznikl po válkách husitských; první zmínka o faře svatokateřinské r. 1461.; v letech 1463.—1470. opětují se odkazy ku »dolnímu kostelu«. Počátkem XVI. stol. kostel rozšířen; po r. 1514. počalo se stavětí a stavba lodi ukončena r. 1536. Nákjad veden z darů a odkazů za přispění obce, která r. 1539. provedla k účelu tomu půjčky. Na věži stavěno ještě r. 1559. R. 1850 shořel krov kostela a věž. Na to nejprve vybudována znovu hoření část věže a provedeny další opravy dle plánů Fr. Schmoranze. V podstatě oprava dokončena r. 1888.

Budova orientovaná, z pískovce stavěná, jednolodní, při lodi na jižní straně u presbyteria věž. (Obr. 58.).

dtn10 O lllllllllll

10 m

Hii

Obr. 58 Chrudim. Kostel sv. Kateřiny.

led

\a

Tc

hJj

om 10

0    1    2    56789    10 dm,

“i—i—i—i—i—i—i—i—i—i—i

Presbyterium se závěrem trojbokým značně nižší než loď. Oken sedm, tři v závěru děleny jedním prutem, čtyři postranní dvěma pruty; v kružbách převládají troj- a čtyřlistý a plameny, jež na dvou pobočních oknech seřa-děny koncentricky. (Obr. 59.).

rcyw

í v.®*

st******- a

PP«

éi;

n ■bsšm

S5-'.

f* • té /■': ,

V*yy

Sj l í!

Wa

<g

t.

jetecdk...

.4*

í|

P’ - Tpfeči |

cspsíasr''^ - ^

w ' *feW'^tíL ,—** *-• -    - = -

V»r*r>;. . Vr®, *&;'«* > *''**»** '*

las

|.,3 «Mi

Obr. 60. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; hlavní vchod.

Na nároží a mezi okny opěrné pilíře, nepřerušené vystupující od podvalu; tento běží kol celého chrámu a jest u presbyteria následkem různosti terénu nižší než u lodi. Presbyterium, starší než nynější loď, pochází z XV. věku. Opěrné pilíře podélné budovy o jednom sestupu. Do lodi vedou tři vchody.

Vchod hlavní v průčelí, se sloupovím. (Obr. 60.) Oba sloupy po stranách stojící renaissančního slohu. Vysoké stylobaty, ve stěnách těchto výplně

s renaissančními ornamenty; na podvalu ploská, z několika desk složená noha; dřík tenký, rovný, po výšce kanelovaný, kanelury nahoře skřížené; hlavice

/s

2.

Obr. 61. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; značky kamenické: 2—6 na vchodu hlavním, 1 též na pobočním.

nepoměrně těžká, lupenová, lupeny na nároží vybíhají v kotouče zdobené rosetami; abakus dovnitř proláklý nese na čelní straně hlavičky, břevnoví těžké, s profilací částečně gotickou. Vchod gotický v lomeném oblouku;

mělké profily, oddělené    _

plochým pásem od zevního silnějšího prutu, spočívajícího na rýhovaných nožkách; nad obloukem vrch čtverhranného rámu, ve výsečích mezi oběma květy s kadeřavými lupeny ; vše z pískovce.

Portál tento tvarem svým jest příbuzen portálu kostela sv. Petra a Pavla v Čáslavi z r. 1537., označenému téměř těmitéž kamenickými značkami, jako tento. (Obr. 61.).

:•/

íJĚH-ÍLí -t.jČí-fesa

' 'i

li

it

ML

"V * *

■ ~........~tS£A

i,

Na obou vnitřních stranách o-stění vchodu červenou hrudkou nakreslená značka.

Okno nad vchodem hlavním čtyřdílné, dělené třemi pruty; oddíly končí trojlisty, nad nimi kružba plamenová s čtyřlistém.

Vedle vchodu prolomen při poslední opravě nový vchod na kůr, nad nim zazděny výplně z pažení kruchty.

wm

&**«*& »í -

..*<£&**

Obr. 62. Chrudim. Kostel sv. Kateřioy; vchod poboční.

<T

to

U-

li iiwiranr ~n r3^r -

^ - "Tffi

'- I-

Ifpl

mímm

*1 tri r-TrfPn m*¹' //■

Obr. 63. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny ; starý pohled před požárem.

Vchod boční na straně jižní nízký, čtverhranný, v ostění oblouk mírně vypjatý, cípy vyplněny renaissančním lupením.. (Obr. 62.) Na středu kamenická značka. (Obr. 61. č. 1.).

Vchod boční na straně severní v lomeném oblouku; nad podvalem, (0’90 m) složeno ostění z tří žlábků oddělených dvěma silnými pruty, které spočívají na nožkách válcových šikmo (šroubovité) kandovaných. V oblouku protínají se vnitřní pruty, kdežto zevní se spojují.

Oken v lodi postranních (mimo průčelní) šest, trojdílných, dělených dvěma pruty. Kružba složena volně a často neorganicky z čtyřlistů, trojlistů, plamenů a pozdních útvarů. (Obr. 59.)

Věž na jižní straně lodi starého založení, nově upravena.

Krov lodi kostelní byl před požárem dvojdílný, šindelem krytý, v předu měl tvar čtyrbokého jehlance, v zadní části k presbyteři vybíhal ve vysokou štíhlou vížku. (Obr. 63.) Věž nyní na veskrz zděná a břidlicí krytá, měla zvonici dřevěnou ve způsobu podsebití s vysokou šindelovou vížkou.

Uvnitř chrámu odlišuje se též presbyterium tvary svými od lodi. (Obr. 64.) Klenutí choru jest poměrně nízké, s hlubokými kuklami (Obr. 65.); žebra

r;

Ti;

l"JI"

ffn • n

15 m

Obr. 64. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny ; řez podélný (před poslední opravou).

klenební po stranách proláklá, (Obr. ^6.) s úzkým pruhem středním sbíhají v šestistranné dříky jdoucí od země; stěny prutů do vnitř proláklé hraničí ostrými hranami. Dříky spočívají na podnožích, tři přípory v koutech choru mají prosté, čtyrboké, nálevkovité konsolové hlavice, na dalších dvou protilehlých dřících místo konsol poloviční postavy sv. Jana Evangelisty a sv. Petra. Vnitřní dvě žebra vedoucí do koutů vedle triumfálního oblouku sbíhají ke konsolám (bez dříků). Na svorníku klenby plastická hlava Kristova. Oblouk triumfální polokruhový.

V presbyteři, na straně evangelia; sanktuarium; ostění pískovcové; výklenek uzavřen železnými dvířky (Obr. 67.); tato ozdobena nasazovanými tepanými výplněmi v podobě stočených a prolamovaných ratolestí lupenových. Sanktuarium vysoké 2 25 m, široké 0'65 m, dvířka vysoká 0'88 m, široká 0‘41 m.

Loď rozdělena třema páry pilířů na širokou loď střední a dvě poboční; první pár pilířů (směrem k průčelí) pojat v dolní části ve stavbu

kruchty. (Obr. 68.). Veškeré klenutí v jedné výši. Při štíhlosti pilířů a poměrně značné své šířce činí celá loď příznivý dojem prostorné dvorany. Osmi-stranné pilíře spočívají na jednoduchém podvalu, (Obr. 69.) místo hlavice

11

,t,.

zi rc

m II

jí

: ...

■ .    .... i \ vov, •• ...

; v- ■    • .wi

—.----.---_

Obr. 65 Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; vnitřek presbyteria.

věnec listů, poněkud skadeřených, vedle sebe řáděných; nad ním zakončují žebra klenebná; tato jsou úzká, s ostrými hranami, v hlavní lodi sbíhají v jakési podlohy ve tvaru skadeřených lupenů ; u jedné z nich ve středu umístěna lilie (heraldická), od níž na obě strany se vyvinují lupeny s troj-

listy. Žebra bočních lodí spočívají na pilíři prostě, bez konsol, na zdích podložena jsou poduškou, utvořenou z lupenů. Svorníky--'okrouhlé nesou

jH

coniO

1 dw.

namnoze plastickou ozdobu. V lodi hlavní: 1. kalich, 2. prázdný, 3. lev, 4. znak no-žířů; v boční lodi levé (severní) 5. odznak pekař4<ý,

6. postřihačů, 7. tesařů, 8. soukenníků (obr. 70.); v boční lodi pravé (jižní): čtyřlistý.

}- i i i i i I i i i 1

Kruchta na straně

Obr. 66. Chrudim. Kostel sv.

Kateřiny; Profily žeber v choru, průčelní, která dříve VystU-lodi a sakristii.    r    7

WŘ i

S3|f|

■    v v 'V- • V'-.,

íOa : ‘    ••• ,-ýs. •'*.

t-v-i    v *

■4.

povala po obou stranách do bočních lodí, pokračuje nyní v těchto v jedné čáře se střední částí. V tomto dřívějším uspořádání byl kostel tento typem chrámu, sloužícího zpěvu sborovému. Uprostřed pažení části střední znaky, lev český a orlice (chrudimská?) v terčovitých štítech; na nich kolčí helmy a přikryvadla, prostřed | se proplétající. (Obr. 71.). Mezi znaky a pod nimi nápis:

Beta pante zc xxx ví pnqaíek statuemi

ÍLoto (Efjra" pante ke cjfij á;ma* Bn?i a & pan* Itaferp}* bnhn° jest

Ve výplních pažení na právo a na levo po dvou postavách proroků s páskami; postavy po kolena, neobratně a naivně tesané; na krajích renaissanční rosety. Na pažení na straně jižní tři apoštolově; další tři a sv. Vavřinec zazděni ve stěně; na straně druhé postavy 6 apoštolů, výplň s kružbou a výplň s odznaky tesařskými. Ostatní výplně zazděny zevně. Pod kruchtou ploché, stlačené oblouky, profily mělké.

Obr 67. Chrudim- Kostel sv. Kateřiny ; dvířka sanktuaria.

Sakristie pod věží pochází z doby původní; vchod do ní z lodi čtyřhranný, s obloučky na hořeních rozích ; ostění skládá se z dvou prutů

a dvou žlábků. Dvéře železné, kuté, s pásy se křižujícími, držadlo gotické, podloha prolamovaná, zámek uvnitř (na straně sakristie) gotický, jednoduchý, s ořechem a spouští. Obdélná sakristie rozdělena ve dva klenební oddíly, žebra o seseknutých, uprostřed dovnitř proláklých stranách, mezi

' JÉ

- a; ssřs

i-7'i

wmi

....

BPpap

I -**110

“TSSX

Obr. 68. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; pohled do lodi s kruchtou.

nimi tenký pruh. Sbíhají v koutech a uprostřed na stěnách v konsoly, které mají ve třech koutech a na jedné stěně tvar hlaviček; z nich jedna zpitvořená, dvě vousaté, jedna holobradá; ostatní dvě konsoly mají jednoduchý konický tvar.

f'

i

■

i

?

L.

I

^53

.Laí

.?< 1

f

3j4* W j

B A

li

• . í

a

s

y:>

VLl-

Ví

s

i

v

.... .£

:

V’

I

;■

Ir

ras

■■

¹

PHOTOIYP.

K. BELLMANN

Obr. 72. Chrudim. Archa v kostele sv. Kateřiny,

z počátku XVI. stol.

Délka chrámu uvnitř 31 /«, presbyterium 8⁻60 m, loď 22,40?;z; šířka presbyteře 5 m, lodi 12'70 m\ sakristie dlouhá 5‘70 m, široká 3 50 m. Vnitřek chrámový nyní polychromovaný, hlavní oltář nový, též malby na skle v presbyterii.

Obraz sv. Kateřiny z bývalého oltáře hlavního v lodi. Sv. Kateřina v disputaci se čtyřmi mudrci. Maloval J. Cere-getti. Dřevěný rámec se zlacenými ozdobami rocailovými.

Naproti oltář skládací, nepochybně původní oltář hlavní. (Příloha V.; obr. 72.). Na střední části modrá půda, uprostřed dvě řezané, částečně zlacené fiály, s vrchu se zatáčející, ohraničují střední pole, nyní prázdné, v němž nepochybně původně se nacházela soška. Po každé straně fiál andělská postava malovaná, do středu obrácená; andělé mají vysoká, nahoru obrácená zlatá křídla, určitě se vzletem rýsovaná; roucha jáhenská, na svrchním šatu brunátné barvy jemný dessin, jmenovitě u anděla levého zřetelný; pruhy s mystickým nápisem (. . . ariol hitm.), mezi nimi lev

ijigpp

ÉH1

lili!

i/m 10    0

lllllllllil

ijfeilí

. :    ,"■ i;I'MI:i_M)' plili- j

fp

6 cMn

Obr. 69. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; pilíře v lodi.

jí

llllgÉ

mm

Li:

■ už/:

Tri//

* !Á

i-

Ht

J:

iJi

llSt;

f!

-m

Obr. 70. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; svorníky v lodi.

a pták. (Obr. 73.) Tváře andělů ovální, oči sklopené. Pod nohama andělů trávník.

Křídla dělená na výšku ve dva obrazy.

Křídlo levé: 1. Sv. Kateřina s mečem v ruce, korunována dvěma anděly v bílém rouchu. 2. Sv. Alžběta, vedle pachole, jež pravjcí podává jí ratolest, v levicí drží košík s jablky. Podlaha šachovaná, v pozadí pažení s kobercem,, nad ním dva andělé ve světlých oděvech, s pestrými křídly.

Křídlo pravé: 3. Stětí sv. Kateřiny; tato klečí, majíc ruce spjaté, nad ní dva andělé, vedle kat dvojručním mečem se ohání. 4. Sv. Barbora, v širokém rouchu, s kalichem a knihou, za ní věž a pažení; nad ní dva andělé držící korunu.

m.

Půda obrazů částečně zlatá. Roucha světic temných barev, zdobená jemným vzorem granátového jablka. Rámce tlačené, se vzorem prutu otočeného gotickým lupením; vedle rámce jako obruba ploch obrazových řezaná obruba, složená z plochých trojlistů. Výška 2'50 m, šířka střední desky 2'25 m, křidel 1 09

JL

ímSíIÍw

; My

I’ W ' C"

WMhi

Obr. 71. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; střed kruchty.

Archa tato přináleží k nejlepším výtvorům českým gotické periody. XVI. st. poč.

Nad střední částí deska s vypjatým obloukem; obraz kamenování sv. Štěpána z doby pozdější (XVII. st.).

Predella oltáře pochází od jiné ruky, než archa; na bledě modré půdě poprsí Krista a apoštolů; práce přihroublé, ale charakteristické, jednotlivé emblemy apoštolů Stříbrné. XVI. st. poč.

Archa s Nanebevzetím Panny Marie, která se zde druhdy nacházela, umístěna nyní v kapli špitálské. Řezba s korunováním Panny Marie (dle Rybičky: vys. 4' 10" šir. 3'6") s rámem, na němž se nacházelo devět medailonů s poprsími českých patronů, zmizela v letech padesátých (zaprodána pod rukou nepovědomo kam).

Krom těchto oltářů, jež patřily k původní výzdobě chrámu, několik oltářů a obrazů z XVIII. stol. a doby novější:

Oltář Panny Marie sedmiradostné; hlavní obraz matky Boží těhotné, na plátně. Pod ním nápis s chronogramem 1716.

Matrl i^ILII Del J^ILIae Patrls saCratae SpIrltYl.

Kol obrazu řezaný rám s plochými lupenovými ornamenty, v nich medailony se znázorněním sedmi radostí Panny Marie; na predele oltáře očistec. Malba medailonů hotová, ale povrchní.

Obraz sv. Antonína Paduanského, prostřed ní práce. Rám vyřezávaný, složený z pásků a květů. XVII. stol.

Pohřební štíty, malované, se znaky a nápisy: 1. Václava Šťastného Straníka z Kopidlna na Vlčnově z r. 1680 (na plátně). 2. Anny Margarethy Marie Kaucžovny z Kaucže z r. 1716 (na prkně oválním).

li

Sil

mm*

Wm

IJ

V .s v A.V

WsBi

i!

TLv>l

IBmmmi

WářmI

Wh

v:*

<r

v r.»

'i/"

v'

■i

mm.

VaI

'Wjf

mm

apLjí,

WM

Obr. 73. Chrudim. Kostel sv. Kateřiny; vzorek roucha anděla na arše.

mm

v.

§gp®

tm

as

Kazatelna dřevěná; na podpěrném sloupu kůželkovitého tvaru; článkovaná sloupky korintskými; na dolení části věnec, v něm obraz Panny Marie boleslavské, nad ní klobouk prelátský. Na výplních stěn kazatelny Kristus dobrý pastýř, postavy evangelistů a učitelů církevních. Malby obstojné ze XVII. věku od Samuela Gindtera.

Náhrobní kameny, pískovcové, ve zdi v lodi, velikosti obvyklé. 1. Kartuše, v ní průpověď latinská; pod ní druhá kartuše, v ní odznak: měděný had, a nad tímto kalich; mezi oběma kartušema značka (kameníka?) WK.

Nápis na okraji:

Esía $aute 1606 bnhmtal Jiroof 24. 2ul\\ dít Robinu Beter Bhej Baclao Jftgricola Eda foljo Becatt (Efjrubtmfhy ÍeIjoj ítelo ti íontío Bo|IeIe porfjoraartE obpocpoa v

2. Deska s dvojitým křížem a kalichem. Letopočet a nápis:

v\

--v

-A'

'A

©V

v.

-v

■:pr'

-''i

1677.

»HODIE MIHI CRAS TIBI.«

3. Znak Franců z Liblic (beran); nápis: Eda mdívi u auÍEti po B. Bdtt CEnfo Iii|t ído nrojEHE⁰ pa Baclana JfrattcB \ Eiblic a notpekajB hralonshc mi⁰. Brisír Smiluj se. B. nab nim!

Zvony staré, tří, při požáru se rozlily; dle Rybičky pocházely z XV. neb počátku XVI. stol.; nápisy v gotické liteře.

KOSTEL SV. MICHALA; do

dávna hřbitovní.

ne-

Kostel zřízen počátkem XVI. stol. Hlavní doba stavby 1520—1530* (R. 1521 Jan Hnát kolář veškeré své jmění (44 kop gr. a 2 hřivny stř.) odkázal na stavbu kostela sv. Michala.)' V ohledu stavitelském, doznav málo změn, zachovává celkem ráz oné doby.

Obr. 74. Chrudim. Kostel sv. Michala.

Budova orientovaná, jednolodní ležící uprostřed bývalého hřbitova proměněného nyní v sad ; zděná, (obr. 74.) podval, nároží, pilíře a ostění z pískovce. V průčelí se štítem vchod hlavní; před tímto síňka čtver-straná, otevřená; její polookrouhlé, ploše článkované oblouky spočívají zpředu na dvou pilířích, tyto mají čtverhrané podvaly a čtverhrané římsové ohlavení; dřík na nárožích sříznutý přechází v tvar osmistěný. Nad síňkou štít cimbuřovitý o devíti stupňovitě do středu řáděných zídkách; v těchto otvory v podobě křížů; uprostřed štítu pod středním stupněm úzké gotické okénko. (Obr. 75.). Vchod do chrámu gotický; profily, dosti mělké, počínají ve výši 0‘90 m nad prahem a křižují se v lomeném oblouku.

Nad vchodem prostranné okno gotické, v dolení části polozakryté střechou síňky; trojdílné, s kružbou tvarů trojlistých a plamenových; nad hrotem okna terčovitý štítek, v něm kalich. Nad římsou pospod žlábkovanou vysoký průčelní štít; ve střední části, zakončené trojbokým štítkem (pozdějším, než ostatní části) dvě slepá, štíhlá gotická okna; postranní díly vybíhají po obou stranách ve tři cimbuřovité, stupňovitě zvýšované zídky, opatřené ústupky. Zadní štít lodi ozdoben analogicky devíti zídkami. Na

„sj

á /A

* "‘í'""'3

tí

!• I

Obr. 75. Chrudim. Kostel sv. Michala.

nároží fagady šikmo postavené pilíře opěrné o jednom mělkém sestupu v dolní části; stejného tvaru i ostatní pilíře, jichž podvaly běží kol celého chrámu. Na stranách lodi po dvou pilířích, na straně severní dvě, na jižní tři okna štíhlá o ostrém oblouku.

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

Dolní část’ krajního okna jižní strany (dvojdílného) proměněna ve vchod na kruchtu, k němuž vede na zevní straně kostela schodiště s gotickým obložením z pískovce. (Obr. 76.). Hoření parapet schodů ozdoben pěti výplněmi (dvě větší a tři menší) vkusně tesanými, slepá kružba skládá se z plamenových motivů koncentricky seřaděných. (Obr. 77.).

Druhé okno dvojdílné, třetí trojdílné; v kružbě zde i v presbyteři převládají motivy plamenové. Ostění oken v lodi ploché, v presbyteři a na průčelí žlábkované; na průčelí o dvou hlubokých žlábcích a vysoké střední liště, v presbyteři o hlubokém žlábku.

pres r:

v

mmm

V-

; m

Obr. 76. Chrudim. Kostel sv. Michala; schodiště.

Pod druhým oknem jižní strany vchod postraní (nyní zazděný), gotický s lomeným obloukem. Na rozhrání lodi a presbyteria zřízena sakristie, jejíž jižní čelo opatřeno štítem (pozdějším než ostatní budova).

Na presbyteři pět opěrných pilířů, tři na závěru, dva na bocích. Mezi pilíři pět oken, většinou až po kružbu zazděných. (Obr. 78.).

Věžka na slemeni přední části střechy lodní v nynější podobě z let nedávných. Ostatek celá stavba až na malé změny (na štítu průčelním a sakristii) pochází z 1. poloviny XVI. věku.

Vnitřek architektonicky jednolitý, v původním stavu. Presbyterium užší než loď jest téměř stejné výše s touto. (Obr. 79.). Klenba jeho skládá se z jednoho pole a závěru. Žebra klenební krom předních, jež sbíhají u triumfálního oblouku na konsoly, spočívají vesměs na polosloupcích; podval těchto vykazuje šroubovité a prismatické tvary; v závěru jsou dříky poly-gonní se stěnami do vnitř proláklými, a s jehlancovými hlavicemi. Prutovité sloupky boční jsou okrouhlé bez hlavic.

tesá

Oblouk triumfální, ostrý, skládá se z dvou hlubokých žlábků, střední lišty a krajních pruhů.

Obr. 77. Chrudim. Kostel sv. Michala ; pažení schodiště.

Loď skládá se ze tří travé. Klenba křížová, vnitřní širší kukle rozděleny

(vyjma kukli na straně průčelní) křižujícími se žebry v menší podružná klenební pole. Hlavní žebra sbíhají na konsoly vyhráněné, konické, ozdobené v dolní části slepými arkadkami. Na svornících hvězdy v plochém reliefu Délka (vnitřní) celého chrámu 20‘80 m\ lodi 13 40, presbyteria 7'40,

šířka lodi 7'60, presbyteria 5’20 m.

v² - 'V

%kk

IwT-áři

Na hlavním oltáři obraz sv. Michala od J. Ce-regettiho. Sv. Michal v brnění antickém drží v pravici plamenný meč, v levici řetěz, na němž přikován satan pod nohama anděla se svíjící. Kol obrazu bohaté rámování rocailové, vyřezávané a zlacené, tvary hřebenovité a plou-tvovité, na vrcholku lambrequin, od něhož po stranách splývají záclony; nad nimi podoba Hospodina až ke klenbě sahající a hlavičky andělské. Dole po stranách obrazu nad vchody vedoucími za oltář dřevěné postavy andělů, Rafaela a Gabriela. Mezi vchody a schránkou na sanctis-simum rocailové vázy a podoby andělů. XVIII. stol. 2. pol.

Obr. 78. Chrudim. Kostel sv. Michala.

Před oltářem na stupni mříž kutá železná o čtyřech polích a dvojkřídlých vrátkách; točené pruty vybíhají v široké tepané

listy; místy nasazeny okřídlené hlavy andělů a poloviční postavy. XVII. stol. 2. pol. (Obr. 80.)

Na dveřích do sakristie vedoucích zámek gotický, ústrojí jednoduché, na straně sakristie; na straně kostelní rukověť železná, gotická; pevná,

•i? mm

L's

>v

:*®j

iff;

dÍNt

K?

1*1

@í

\.l

ppm» li

r-W

yi;TO

I? W,ř.j . '■ • 4 Ij-

8s£B5S-y]l

ifc

'i

;«v

,v

3-¹

ěaa

feill

Ira

NC

fei

syite

|>*

S:

.4 >

V-,

Ěl

íi

Ksi I

■S^iíiPlÉfcíí&í

Obr. 79. Chrudim. Kostel sv. Michala; vnitřek presbyteře.

vertikálně postavená, ovální, s prstenem uprostřed; podloha kruhová, prolamovaná s pěkně tepanými a rýsovanými květy bodláku. XVI. stol. poč. Průměr 015 m.

Kazatelna dřevěná, na levé straně na nároží presbyteria; spočívá na lvu sedícím na zadních tlapách, držícím v předních tlapách štít, na

něm vymalovaná P. Maria boleslavská; letopočet Anno 1682. Mezi stěnami kazatelny, ozdobenými obrazy učitelů církevních, sloupky s hlavicemi korintskými, uprostřed dříků vyřezávané hlavy andělské. Na pažení schodů postavy sv. Anežky a Rosary. Na příklopu socha sv. Václava. Na podstavci v obraze sv. Řehoře signatura malíře Samuela Gindtera'.

S. G. A 1682.

.... w

Obr. 80. Chrudim. Kostel sv. Michala; mříž u hlavního oltáře.

Oltář poboční na straně levé s řezbami téhož rázu jako na kazatelně; po stranách oltáře sochy sv. Jana Křtitele a sv. Rdcha(ř), na vrcholí oltáře sv. Michal, po stranách andělé se štíty, na nich monogrammy Krista a Marie. Na obraze oltářním postavy sv. Šebestiána a Rocha, nad nimi v oblacích sv. Rosalie s liliema v ruce, kol ní vznášejí se andělé. Pod obrazem na desce nápis:

„Hoc altare erectum est pro honoře Dei et S. Rosaliae tempore pestis implorandae Anno 1613U.

S. W. H. D. C.

(t. j. Samuel Wenceslaus Hattaš Decanus Chrudimensis).

Řezba místy obhroublá, stavba a ornamentální čásť oltáře charakteristické pro díla Hattašem pořízená. Malba tvrdých forem a suchého koloritu nepochybně od Gindtera. Antipendium oltáře současné, plátěné s malovanými květy v rázu znárodnělém.

Na protějším pobočním oltáři obraz Krista v okovech, v řezaném rocailovém rámci z XVIII. stol., jehož motivy složeny z tvarů hřebenovitých a listů.

Postraní oltář sv. Václava, s oválním obrazem sv. Václava klečícího před obrazem Matky Boží boleslavské; zajímavé znázornění, obstojná malba z konce XVII. neb poč. XVIII. věku (druhdy v kostele hlavním).

Náhrobek Krištofa Roupovského, oltářovitý, mramorový vezděný na levé stěně lodi. Mezi dvěma sloupci velká kartuše s nápisem, po její stranách andělé s troubami; v dolení části odznak: šíp, kol něho had otočený; po stranách odznaku postavy andělské. V soklu kartuše, s nápisem. Po stranách sloupů orlové; na trámoví, spočívajícím na sloupech čelo z volut složené. Výška 3'25 m, šířka T80 m. Nápis:

»PIO ET GRATO AFFECTU. PRAESTANTI AG INTEGERRIMO

víro d. christoforo raupovino civí ac senátoři chrude. fe-

LICIS MEMORIAE. DE ARIS ET F. DE RE ITE P. OPTIME MERITO PACIS ET TRANGUILLITAT1S MUTUAE ASSERTOR1 EX HAC FATALIS AEVI IN-TEMPERIE ABSOLUTO FRAGILIS VITAE NAVIGIO IN PORTŮM AETERNAE SALUTIS EXPOSITO PROGENITORI DULCISS. IN PERPETUAM MEMORIAM.

SEBASTIANUS ET DANIEL FRATRES GERMANI RELICTI FILU F. F ET CONSECRARUNT.

AN. DM. MDXCV DIE XVI FÉBRU. HORA XXIIII FATO SUBLATUS IN PONTŮM VITAE APPULLIT,«

Po stěnách kostela rozvěšeno hojně obrazů a epitafů.

Obraz Panny Marie s Ježíškem a sv. Janem, v šíré krajině; krajinové partie dosti zdařilé. Tvar obrazu (visícího nad dveřmi vedoucími do sakristie) polokruhový. Rámec výborně řezaný, prolamovaný, skládající se z listů a květů; XVIII. stol. 1. pol.

Obraz smrti Panny Marie, obdélný (sešlý) v dobrém rámci vyřezávaném. XVII. stol. konec.

Obraz sv. Petra, poprsí, se sepjatýma rukama (sešlý), upomíná na lepší práce Ceregettiho.

Epitaf Marty Boleslavské z Kočic. Na tabuli dřevěné znázorněno vstání z mrtvých; uprostřed mezi kostrami, mrtvolami a nahými postavami vstalých z mrtvých kráčí prorok Ezechiel. V popředí na právo klečící postava Marty, s výraznou hlavou; šat tmavý; pás řetízkový, při něm stříbrný ozdobný toulec; před ní děcko v peřince; naproti čtyři klečící postavy manželů. Nad a pod obrazem nápisy, nad tabulí znak. V T93 m (bez znaku) Š. 1‘28.

Nápis nad obrazem:

Effigies quatuor maritorum ordine succedentium honestae optimaeque moratae matronae dominae Marthae Boleslawsky exhibens: pio et grato memorique in mente recondito erga singulos afTectu ab eadem domina Martha cum iisdem hic ad vivum delineata, erecta a. d. 1610.«

Pod obrazem:

Ordine qui Marthae třes decessere mariti, Hic ars pictoris cernere quemque dědit.

('i

co

lte~

1

i iim

—•*

tát;!

V*-

Obr. 81. Chrudim. Sv. Michal; epitaf V. Lípy 1587.

Z Kochanku Burian (primus fuit ille) Kochanek Caesarei munus Judicis obtinuit.

Alter pone subit thalamos renovatque Johannes Cui vacua a publico munere vita Niemecz Inque thorum sese Johannes miscet eundem Proculus hic Primas officio aequus erat.

Succedit tribus his Naxera quartus

Qui propior vivae nunc quoque vivus adest.

Non minimam čerte hinc laude Matróna mereris,

Quae nubis tantis atque tot una viris.

Sic illos olim QVATVOR. rediviva videbis, lili VNAM sic te QVATVOR adspicient,

Interea illorum clarescat posthuma Fama Et tibi perpetuum perstet in orbě decus.

Epitaf Vácslava Lípy. (Obr. 81.).

Tabule dřevěná, v obraze na právo klečící postava Lípy před Kristem na kříži; za skupinou touto pohled na chrám s otevřeným renaissančním portálem; v právo čtyry klečící postavy manželek Lípových; v levo dům dvoupatrový s arkadami, mezi tímto a chrámem ulice vedoucí ku bráně; před domem skupiny znázorňující rozdávání darů chudým, chorým a žáčkům.

Čás£ pohledová, jak se zdá, ideální; obraz, přemalováním znešvařený, patří k nej zajímavějším a nejcenějším celé řady. Výška celého epitafu 226 m, šířka 1'33 m. Nad obrazem nápis:

EXIMII VIRI AC DE SCHOLA PATRIA OPTIME MERITI WENŮESLAI LÍPA PIE IN CHRISTO 23 AUGUSTI A. 1587 DEFUNCTI.

Pod obrazem panegyrika v řeckém a latinském jazyku. (Viz Rybička ČČM. 1848. S. 430. Životopis Lípu od téhož ve Zprávách kr. č. uč. společnosti. 1883. O erbovních a patricijských rodinách atd. 22.

Epitaf Salomeny Kuboňové.

Tabule dřevěná, uprostřed obraz znázorňující matrónu, ana klečí před krucifixem, k němuž anděl poukazuje. Malba dobrá, ale sešlá. Nápisy a odznak složený z kotvy, písmeny S a M. Výška 1'60 m} šířka 1'05.

Nápis zní:

PIAE ET HONESTAE MATRONAE SALOMENAE KUBONIAE, QUAE IMPROV1SA MOŘTE DECESSIT XXVIII JANUARII AN . M . D . LXXXII.

EPIGRAMMA AENIGMATICUM.

íEbc cenfum Iecíoe his ocfo EoncipB Iujfra J^ecíoee, quas Jen ta ntEnjthus ahbc quafer Heperies attnunt Nalomen quo falcE ^irnonis Hojili i uxocetu utors inopina meíif.

ALIUD NUMERALE A DAVIDE CRINITO SCRIP:

Mi hrenis eí sif tiifa fuga* incBría ^immtis Hojilii consors fjic sifa ÍEsfis Erif,

BuaE nmt prooiso fublafE t fun^rs, Hanuš Í>>EpfEnas quařEE uf sparjtf in orbB facES.

Jak jest krátký čas žiwota našeho,

Jest nejistý běh a skončení jeho,

Má každý člowěk w swé paměti míti Chceli w pobožnosti z swěta wyjiti.

Epitaf Eustachia Landeka z Traunsteina.

Dřevěná tabule, po stranách kanelované polosloupy, hoření římsa ozdobena vejcovcem. Obraz »Z mrtvých vstání Krista« ; zbrojenci, hlídající hrob, ozbrojení jsou cepem a vidlicí. V dáli modravá krajina s městem Jerusalemem. V předu klečící postava Landekova, s límcem krajkovým; v levo podoby dvou manželek.

Nápis nad obrazem:

EPITAFIVM NOBILITATE GENERIS ANIMIQVE VIRTVTE EXIMII VIRI DOMINI EVSTACHII LANDEK a Traunstein olim ad appellationes regni Bohemiae notarii nec non incolae reipublicae CHRVDIMENSIS dignissimi 16. Februarii ano 1606 ex hac vita in coelestem patriam vocati. Positum a LVDMILLA conjuge sua dum vixit fidelissima in per-petuum fidei maritatis et amoris conjugalis monumentům.

Pod obrazem verše

Eustachii Landek prostrati funere saevo,

EfFigiem in vivis, aspice qualis erat,

Rjus post mortem conjunx LVDMILLA superstes Quam cernis SIGNUM hoc struxit amoris opus. Dum vixit GENERE et multa VIRTVTE valebat, Excellens animi dotibus ingenui:

Nunú licet exanimum jaceat sub cespite corpus, Non tamen est hujus FAMA sepulta viri;

Coelo anima at corpus putrida tellure quiescunt, EFFIGIES TABVLA NOMEN IN ORBĚ viget.

Epitaf Michaela a Henrica de Alvernia.

Malba na plátně v řezaném barokním rámci. V hoření části Panna Maria, po stranách andělé a sv. Ludvík (na levo) a sv. Bonaventura (na právo). Pod oběma patrony na levé straně klečící postava muže v plném brnění, na právo holobradého mladíka v kroji šlechtice.

Při nich nápisy:

S. Ludovice O. P. N.

Anno Dom. 1678 19 Aug : Obut in Dno. Hlustrissimus D. Domins Michael Ludovics Marchio de Aluernia aeta: suae 71 cuius anima requiescat in páce.

S. Bonaventura O. P. N.

Anno Dom. 1686 30 Novemb. obiit in Domino Hlustrissimus D. Dominus Henrics Maximilianus Bonaventura Marchio de Alvernia jilis ejusdem aeta : suae . 27 . cuis anima requiescat in Páce.

m.

Malba dosti jemná; maloval (dle Rybičky) Jiří Vojtech Knbata, malíř chrudimský. Výška (bez rámu) L24 m Š. 093

Kromě těchto nacházely se zde druhdy (v letech čtyřicátých): epitaf Doroty, dcery Krištofa Soukeníka (nyní v městském museu); řezaná archa Nanebevzetí Panny Marie (nyní v hlavním chrámě); dvě křídla s příbuzenstvím Ježíšovým (nyní v městském museu).

Lavice kostelní, s postranicemi vyřezávanými, motivy laločnaté, čela pořadí lavic malovaná; květy v znárodnělém rázu a monogramy Krista a Panny Marie. XVII. stol. 2. pol. Doba děkana Hataše.

Kruchta hudební, dřevěná; pažení částečně gotické, na dolním okraji ozdobené prolamovaným, liliovitým gotickým obroubením; lišty s gotickými profily dělí pažení v jednotlivé pole s pozdějšími obrazy svátých. Zajímavé, svého druhu jediné pažení jest současné se stavbou (XVI. stol. 1. pol.), malby nynější, jež as kryjí malby původní, pocházejí z konce XVII. stol. (Obr. 82.)

Varhánky s pěkně řezanými lupenovými ozdobami, nad nimi postava anděle. XVIII. stol.

Kristus na kříži, dřevěný; kříž černý, plochý; tělo Kristovo na právo mírně vybočeno, ruce napjaté, hrudí poněkud vyklenuté, boky úzké, nohy hubené, s koleny vyčnělými; chodidla skřižená. Hlava Kristova podlouhlá, vlas a vous černý, brada špičatá; nad zavřenýma očima silně

Ks*

li

f/

SK

; r#

w,

k.

Jř

• • \ ^

ti

1"

i;

rr~

i!

2-;

WĚĚĚ

i:

ť;*’l

,

ří • vw

lil?

V.

jyy//žwT

Obr. 82. Chrudim. Sv. Michal; kruchta.

vyznačené obočí; kol čela trnová koruna; kol kyčli roucho s drobnými záhyby (zlacené). Typická řezba, poněkud tvrdá a plochá; ráz celkem gotický. XVI. stol. 1. pol. (Obr. 83.).

Malba na skle v okně strany levé; dva zbrojenci, mezi nimi terč; oděni jsou v brnění, bílé a černě stíněné, na přilbách chocholy; figura znaku

' *m

■ U .';

: *4    ;

.Uf!

*1

■

m

k

-

i

». í

I

-

*•

"* SliPllI

:Í*§W&

rl!

m

/

• «

HIS

■Mi

u. í%

. . ... .. , :.. ... ... ,.

I mi nrwwwMrTpwMtew^

wbwbwmí

um.

t :

■

mrtř

>

.

:

vyražena; půda horem modrá s filigranovými ornamenty, dole fialová; pod pravým zbrojencem zelená bylina. Pod obrazem číslice (počátek letopočtu, ostatek vyražen). ís 1 H 5. XVI. stol. 1. pol.

Jiné dva fragmenty maleb na skle nyní v městském museu.

Náhrobky zevně ve zdi kostelní zasazené (srovnej Šolta, Nápisy na kamenných tabulích náhrobních na hřbitovech chrudimských. Časopis sp. přátel stár. VI. 1898 str. 54 a násl.).

1. Ve výklenku pod schodištěm, vedoucím na kruchtu: náhrobník pískovcový, po stranách karyatidy, mužská a ženská, nad nimi nad římsou hodiny přesýpací (v levo) a umrlčí lebka (v právo); mezi nimi ve vlysu páska s nápisem:

ETIAM VENI DNE JESU.

Na dolním kraji pod římsou štít, v něm šíp hadem ovinutý. Vnitřní plocha náhrobníku v podobě roucha, na něm deska s okraji kartušovými; nápis:

Sfebejígan Krgfíojf Kaíeřině Rofotop, Manjelce Jrotj íuío po bokonanj pjnioíu gegtí;o to Krgjíu Pánu obpocpioagicpi na patnafku íajkg Manželské pojlatoiít bal xxn bne Mteftce Četniente Leííja Pa : mdxciii.

2.    Deska vedle předešlé zasazená, z tvrdého pískovce, dobrá kamenická práce; v hoření částí kartuše s nápisem v gotické minuskuli, obsahující průpověď: »Bím Je Bgkupiíel můi pro je{I« atd.; v dolní části v oválním věnci znak; na helmu kamzík s korunkou. Nápis úmrtní na okraji až na některá obvyklá rčení otřen. Značka kameníka v dolním pravém rohu:

GHK.

3.    Deska pískovcová, čásť otřená, v dolní části odznak. Nápis :

JCeía J^a^ md. — ten pafek po jtoaígin Wl... umrjel gejí floroníng p_a

IDaqlaio Beranek UKesJíentn XBiejía (UJjrubtme íuío obpocpioa ocjekatoage Jlaioneřjo \ ntrtrorjtří rojlánt a bogtít ptooía toiecneí;o fkrje jaflu^g J^aita Hepjje Rrgjía.

V    dolení části odznak.

4.    Deska z bílého mramoru, otřená, se znakem, v něm kozorožec. Nápis otřený:

Heífja J^anie 1610 ni neběli bruíjou pojíttf .. .

5.    Deska pískovcová; nápis:

JCeía J^áně 1589 na beu Jma⁰ ^fajíngí;o síonwína pant Bibmtla ntan-jelka Jíonmíneljo pana Brtáíofa J>aukentka me&íentna a prtmafa ío° caju me° (Ef)ru(bhně) ptooíf; sroug u míře ni ^gna bopfjo bokonřtía a íuío její poájotoana ořekaroajtc ni jijíé nabějt toejeléíjo ngkřtflení a firooía blafjoflatoene⁰.

V    dolní části pod nápisem věnec, v něm hrot spojený s písmenami K (na hoře), a S (dole).

6.    Deska pískovcová, v hoření části relief neuměle tesaný: Kristus na hoře olivetské se skupinou tří apoštolů; v dolení části znak Franců z Liblic; nápis:

Iteía $ánie Mvixn ro fu nebeli preb HDacIaraem umřela její urobena panna (Blifka, bcera urtgeneíjo pana M)aclaraa Hrante \ Xiblic,

7.    Deska pískovcová; v hoření části renaissanční kartuše s nápisem, v dolení věnec s písmenami W. B. Nápis:

Itefa 93 m anferi po ®ottta||‘t umřela pocítroa p. Boroía manželka floroufneíro p. Valentina Bqerarofkeljo íořjo qafu 3. ÍD. (£. rgdjfaqe ra miejiie Qlíjrubimi máge raiefcu froefjo 67 Ieílj, Bferaj [auq jiroa fóbie ^>mrí qafhou prjebpoklabage k nij se íjoíoraila ro íe nabegi a práme roiqe jie ra ben neipoflebnieglft pqi ngkqijfeni mrírogťfj pro jaflufjp ^gna Brgiíro a fkqe rairu gi bnbe ban jirooí roieqng.

8.    Kámen pískovcový, v dolní části znak Svěchynů z Paumberka;

nápis:

Hefíja Jí^anie 1593 íeu paíek po J?roaígm (Gabriele Hriqenp ^etr ^roedjgn j paumberka mie|fíenin miejla (Efjrubimí projírebkem jšmrti tiafne ob pana Bof;a rojfemoíjauqií;o j íofjo Bpbnefjo anbolt gfnr poraolán u rogqe ^ana HegflTe Brgjíapo btgng a kqejíanfkg jiraoí fraug bokonal geřrojío ítelo ínfo potí;oroano gejí.

9.    Kámen pískovcový, v hoření části čtverhraná deska s ozdobnými kartušovými okraji, v dolení části kartuš s okrouhlým polem, v něm domácí značka, šíp s dvěma příčkama, po stranách písmena I. B. Nápis:

Xeíf;a 99 ra foboíu ben j$. Fabiana a ^fcbejlgana nfnula ra panu poqítraa pani Nalomena manjelka ^lorouínefjo pana Hana Bqejorafkéfjo mejffenina ntejla (Eíjrubime aíuto por^oraana gejí ocjekaroage | blafjoflaroenefio rojkqijfeni ra ben negpeflebnegffi.

Následuje ještě na desce horní kartuše průpověď z Eklesiastika XVIII. kap. (Obr. 84.).

10.    Kámen pískovcový, T80 m v., l⁻40 m š. s podobami tří dítek v dlouhém rouchu; (obr. 84.) největší postava dívčí, prostovlasá s vínkem na hlavě; hlavy spočívají na okrouhlých poduškách umístěných v obloukových výklencích; nad nejmenší postavou vyryto jméno »Danyel« mezi oblouky hlavy andělské. Nápis na okraji:

^lorauíneíjci $eíra ... . Bangel &x)\x Jtfaqi xi íTeííj HTeííja 1597 na ben J$° jOBebarba. Híem Beííja 1599 Jtnna brera ra xvi íteíed) ro ^obnín ben Bb. IDarge a Ha(n) fg(n) brnřjg ro B 14 ro aníerg b. &° Bnbqege.

Mezi prvními dvěma postavami:

M ínfo porfgiroanp gfou.

11. Deska pískovcová, v hoření části kartuše, v dolení ovální věnec, v něm na oválním poli obklopeném kartuší kříž, obvinutý hadem; nad křížem písmena I. P. (Jan Písecký). Nápis na okraji, pokračující v kartuší:

Bela J^aně 1591 u [obolu po promobnt nebielt bokottala jtraoí [roug ]$ant Bnna ^Iomuíueíjo J^ana Hana    manjelka a lit gejl poif;oroana

ociekaraage ra nabtegi | Bubancpjíjo blafjofíameneíio mjk:qt[fenti. Jtmen.

: i siapš#

-z s, |

*3

S "Ci ssy - H

§*, fs<

&

’ i'

mm

á.

•'“*1*:

ti

:t

W š!

VfoJi l

, m «%

•--i > »<

í a t.:, .

4 m4 i

r ' fcA ¹ r

rj

i-

til

li.

i:

I 1

P_ apgaBSyi—T~ wni rr[1

ívv* - .nHUlířHSKíaiK^mtvÍMhhDl^í

Obr. 84. Chrudim. Sv. Michal; náhrobky (č. 9. a 10.).

12.    Deska pískovcová, v hoření části kartuše, v dolení věnec, v něm na štítu značka rodová: šíp, na jeho spodu W a po stranách dříku W B (Valentin Březovský). Nápis na okraji rytý:

Bělila 98 m pálek po 0. líDtíu umřel 10 JMnu poraním) mežíěntn CřjeubtmJkrr Ubalením Bíepmfkp 10 leíetí; meku [roefjo 75, jeí)o|fo íelo íuto obpočtroa ořekámaje blafenéfjo mjkřílje(nx) ra be(it) Jou(bmj).

V kartuši průpověď z knihy Jobovy, 19. kap.

13.    Náhrobek pískovcový se znakem ptačí hlavy ve štítě i nad přilbou. Nad ním nápis:

Bela ob naroseni ^t;na Iiojtíjo Mdixvi umřel urojemj pan HBácIaro Jtubroik \ (HJjIumku ro ouíerp po Ifeommcttfr vili fjobirt na noc. dulo její porfjoroán. }0án Bůřj rař bgít mtloptro jeí;o buši.

14.    Náhrobek pískovcový, v dolní části značka osobní ve tvaru čtverky nahoře zavřené, jejíž vodorovná čára vybíhá v hrot; uprostřed kolmice, jež spočívá na oblouku, leží hvězda. Nápis v latinské majuskuli:

ANNO ULTIMI TEMPORIS CIOIOXXCII, XI APRILIS PIUS, HONESTUS ÉT DOCTUS VIR D. JOANNES CRACOVIUS PRAGENUS CIVIS CHRUDIMEN:

POST GRAVES DOLORES ET LONGAS VITAE MOLESTIAS INTER PIA. SUSPIRIA EX HOC FLUCTUOSO ET INFIDO MARI IN PORTŮM AETERNAE SALUTIS APPULIT.

15. Náhrobek pískovcový, porouchaný; nápis:

JHíí;a 1599 ro patek bot s. Jfebroíkt; QJobíalT a (©abriel ro patek po

s. líhách [pnoroe florou!, pana Hana Bojáka tněšf. a íufo obpočtroaji, ořekaroajic roefeléljo rojkrtšent ] mrtropif;.

froěfa rozkročili

V kartuši latinská průpověď z knihy Jobovy 19. kap.

16.    Náhrobek pískovcový; v hoření části kartuše, v dolení značka Březovského jako u č. 12. Nápis na okraji:

Jteffja 99 ro pottbeli xxv bite meftee října u roíče íropfjo ntage točím froefjo 46 pttrof srottg bokonal florouímj pan Han Bčeprofktj měštěnín rfjrubtmfkt; a ínío gfa porfjotoan očekátoa blapneíjo to^kriffení ra bett poflebni.

V kartuši věta z knihy moudrosti III. kap.

17.    Náhrobek pískovcový s podobou prostovlasé dívky, neuměle tesanou; u noh dívky dva štíty s odznaky a písmenami L. P. a G. X. spojeno s radlicí(?). Nápis na okraji:

Beta Bop 1562 toe rrftorfek bett s. Híftlipa Hakttba nmrjela ge|í panna Manbalena Bcera Mařit; ^fírí;tmn; a tuto geft porfjoroatta Bqekaroage rojkrtjffent blaíjofla⁰.

18.    Náhrobek pískovcový; okraj z lupenovitých tvarů složený; v hoření části nápis, v dolení relief: anděl okřídlený v rouchu jahnovském mává pravicí mečem, v levici drží kříž, kterým zažehnává draka; nad hlavou andělovou štít, v něm hrozen s lupenem. Nápis končí po obou stranách reliefu:

LÉTA PANIE 1562 WE CTWRTEK PRZED S. HAWLE W MOR UMRZEL G MLADÉ CIPRIAN SÍ WARHANÍKA CHRUD. JANA. TUTO ODPOCZIWA OCEKAWAGE BLAHOSLAWENEHO WZKRZISSENI. TEZ OD WANOC AZ DO S. MARTINA POCHOWANO GEŤ LIDU WSSEHO V TETO OBCI CHRUDISKÉ SUMA XVIIIC A X.

19. Náhrobek z červeného mramoru; levý hořejší roh uražený; v hořejší části kartuše, pod ní monogramm IHS v paprskové září; pod ním srdce, do něhož vraženy tři hřeby. Nápis na okraji s různými zkratkami a spojkami.

.... Jthtgttjíi jiroof fttntj ro Boíjtt pa porobu o; fpttaqke' bokona JBoqíiroa Matróna Baíeřgtta Mattjelka ^lorouíne⁰ ^angele ^fía|íttpI)o tEoíjo r;afu }$rtjmafora Ml (EíjrubímČ, (Begipo dělo íuL potopme klaíjo-flaroettéí;o rojkrpfleni oqekaroa, Moblefe fe ;a bufft gegi J^attu Bl.

V kartuši nápis s chronogramem 1629 :

AVgVstl bis Děna poLIfax aethere fVLget Et pVer et Mater, regna beata sVblt.

20. Náhrobek pískovcový, s podobou dívky neuměle tesanou. Nápis

na okraji:

JCsía 1562 ro sobolu po íBufjaE umrzla jo|l panna Bogtna brera slorouíno^o pana Hirjtfta Bílka a íuío poťfjotoáno íelo jejt ořekaraaje rajkri-Jjbni bla^osIaroEnéíjo.

21. Náhrobek pískovcový, malého rozměru, (V. T00 m, š. 0‘63 m)

s postavou dětskou. Nápis:

WĚBmm

LÉTA PÁNĚ TISÍCI0 PIETISTE⁰ XCIII DEM S. KATEŘINY UMŘEL SYN PANA DANYELE ŽITAVSKÉHO.

; jJ

M£•&

ÉSP

Obr. 85. Chrudim. Kostel sv. Kříže.

Následují četné fragmenty a celé kameny namnoze otřené, celkem ke 20 kusům; z nápisů zachovány jen počátky s letopočty (1604, 1610 a j.), jména křestná a jiná slova. Na některých jsou postavy, tak na jednom fragmentu poprsí mladé dívky prostovlasé, na jiném spodní části postavy dítka se štítem, v něm čepice; dvě postavy dívek prostovlasých. Na některých kamenech jsou znaky se znamením ptáka, zajíce; jeden setřený erb má na přilbě tří péra v toulci. Poslední kámen se znakem, rovněž otřeným, nese letopočet: 1562 | v autery po svátým Matieji Apoštolu panie.

KOSTEL SV. KŘÍŽE.

Lůssner, Kostel sv. Kříže v Chrudimi. Památky VIII. 495. — Svoboda, Dodavky o kostele sv. Kříže v Chrudimi. Památky IX. (1873) 929. — Lábler, Dějiny kostela sv. Kříže v Chrudimi. Chrudim 1898. — Šolta, Nápisy na kamenných tabulích atd.

Časopis sp. př. st. č. VI. 1898.

Kostel, nyní hřbitovní, byl původně farním pro předměstskou osadu, která, pokud se rozkládala v nejbližší blízkosti kostela, zanikla. Na hřbitově, krom nálezů prae-historických. nalezeny stříbrné denáry Vratislava (1061—1092) a Vladislava (1110—1125).

Dle zběžného nápisu z r. 1596 na arše (chované nyní v museu) postaven chrám r. 1291; jest to však zpráva pozdní a neurčitá (»Tento chrám Bozij gest stawen v lethu 1291«) a není nepochybno, zda archa nepřišla sem odjinud, snad z kostela děkanského. První bezpečná zmínka pochází z r. 1349 a 1350 (»in suburbiis ejusdem oppidi parochialis ecclesia S. Crucis«). Podací měl klášter břevnovský; fara zanikla v bouřích husitských. Kostel opravován v století XVI., pak za děkana Hataše a v době novější Fr. Schmo-ranzem počínajíc r. 1865.

Ve zdi hřbitovní starý portál hřbitovní, nyní zazděný, k němuž vedla bývalá cesta, nyní dráhou přerušená. Ostění pískovcové, polokruhem uzavřené s gotickými lištami. Vedle na levo výkleneček s baldachinem o třech nízkých fiálách (dvě po stranách, jedna uprostřed), v něm krucifix; vše z pískovce. Konec stol. XV. neb poč. XVI. Výška výklenku 0'90 m, šířka 0’45 m. Nyní působením času a povětrnosti sešlé, detaily nezřetelné.

Kostel jednolodní, orientovaný, zděný, pilíře, obruby a ostění z pískovce. (Obr. 85.) Presbyterium s trojbokým závěrem. Na průčelní straně síňka na sloupcích, pocházející v nynější podobě z doby opravy. Průčelní vchod gotický, v lomeném oblouku, rovněž vchod postraní na straně severní do lodi vedoucí. Pískovcové ostění obou jednoduché, šikmo oseknuté, nese stopy polychromie. Pilíře o jednom sestupu a podvalu. Okna v lomeném oblouku zavřená nově upravená. Na právo od postraního vchodu vně kostela kazatelna (nynější jeji podoba zánovní, z doby opravy).

Presbyterium klenuté; loď měla původně dřevěný strop jednoduše kasetovaný a malovaný.

Délka (vnitřní) lodi 13'40 m, presbyteria 7’50; oblouk triumfální 070; šířka lodi 7*20 m, presbyteře 5'60 m.

-i .

Sanktuarium ve zdi na levé straně choru, čtyřhranné, nad ním štít trojhranný vyplněný slepými arkádkami a kružbou; na bocích štítu krabole. XV. stol.

Vnitřní zařízení a paramenty nové; ze skládacích oltářů, jež zde se nacházely, jeden umístěn nyní v kostele hlavním (Matka Boží se sv, Kateřinou a Barborou); druhý (se Vzkříšením Páně a Zvěstováním P. M.) v městském museu; tamtéž epitaf Martina Petráska z r. 1616.

Náhrobky:

1. Uvnitř kostela na levo v presbyteriu velký náhrobek z jemného pískovce s plastickými postavami; na levo mladík, na právo menší pachole; oba v rubáši s límcem nabíraným; v rukou drží knížku; u obou dole u noh znak řeznický v oválním věnci; mezi nimi hnáty a lebka, z níž vyrůstají lilie; nad nimi vznáší se anděl, držící v levé ruce nad hlavou pacholete květiny; hlavy obou mladíků se zajímavými účesy, výborně tesané; hlava většího mladíka porouchaná. Stopy polychromie. Nápis na okraji a ve vnitřním poli:

Mfja 1599 Ba ben J>. fjawla 2. fjobijn na noq m Icícrf; 23. jijtuof srtmg bohonal rnlabe^ (®e m Haknb ^tjn Chrnutí: J$a B)arítja jBpfraska

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

.lEjt . Jí soussba Mefía (Eí;rmj €et£ lUDaqlan) ras cjí* ^in . Hn¹* to 10 fj*» . 1B Iříí; b o konal.

tSicIa gog tofofo ntiaíš obpoqtroa oqekatoage ioes . lojkrjipnt k tne . — Výška náhrobku 1*85 m, šířka 1*30 m.

/•

W"

? $£'•***’ • I

isr

r^1

ife

P

3;

'

0- ‘4

IfW

Už*

r *?

P íi# *>;—■

Pí ~'i

IW,

i b-

bV' ¹

», /S . jit

4. >• '*''    | ..

.*an"\ -j:'\á%,í h

'*4 y •■— -I B

- třmi--, P

V\p5

| ř j.

ti/n

'P ir f J

W⁷ i

m*

<*■

NtP

W5t

ÍP-PÉ

r.

Wá

'*■

App-

| '73^1

Km

/ tř

/‘‘V/

-**545.,

,,:'l

r, - - ' '1 Eř r ?•;*

, j |*J1 |

í ;V. >    1/ a

: / y

~ K    ^k<

ťb

\ IP

15 * tf'

TP :|l%ífP®

"P i -W

kPiv‘

É®? :

l| K

m. Wm?

Obr. 86. Chrudim. Kostel sv. Kříže ; náhrobek synů Petráskových.

Na průčelí kostelním zevně.

2. Deska mramorová, nápis:

LUDOVICA COMITISSA A SPORCK NATA BARONA : A : GAB . KOVEN . AETATIS SUAE MORTUA DIE 22 MARTU 1788.

3.    Náhrobek pískovcový s podobami dvou žen, dole znak s příčným břevnem, otřelý. Nápis otřelý:

Bela 1600 . . . pana Rilagbalena . . . féj: lefa 1608 . . .

4.    Náhrobek pískovcový se znakem baronů Schmidlů, nápis: JOANNES NEPOMUCENUS SCHMIDL E. LIBERIS BARONIBUS DE

SCHMÍDEN NATUS DIE XIII MAY MDCCXXXXVIII MORTUUS DIE XII APRILIS MDCCCV.

5.    MARIA ANNA E. LIBERIS BARONIBUS DE SCHMÍDEN NATA 30 OCTOB. 1798 MORTUA 28 JANU AN . 1801.

6.    FR AN CISC U S SALESIUS SCHMIDL LIBER BÁRO DE SCHMÍDEN NATUS DIE 31 OCTO MORTUUS DIE 20 DECE AN . 1793.

7.    Fragment pískovcový:

.. . lit nebteli přeb i£m. krjijfem umřela gesí Baferpna . . . paudjo-krabskeljo manželka ...

Krom toho jiný fragment.

Na presbyteriu:

8.    Náhrobek pískovcový, v hoření části kartuše s nápisem, v dolení znak řeznický (lev); nápis na okraji částečně otřený:

Beffja J^ante 1592 . . . IjBatiege . . . umrjel. . . m; ]Ban m .. . Br . . . podjoraau ge}l ncjekaraagiqe prpfjlij sgna Boftíjo k saubu.

V kartuši:

íEg kameni sau roíofeni naklabem Hana Brarfjacjka gtrí; mokou rolajl-

UÍÍJO jgna; pod tím značka (kameníka?) W. G.

9.    Náhrobek pískovcový; v hoření části kartuše, pod ní věnec; uprostřed tohoto nůžky postřihačské, po obou stranách těchto štětky, dole značka domácí; po obou stranách nůžek písmeny I. H.

Nápis na okraji:

Bela 95 ra sfřebu po srn. Bor;&iIe(?) praof smng bokonal ^Iora. p. Hakuk Ifanaía.

V kartuši věta z knihy Jobovy: Vím zajisté atd.

10. Náhrobek pískovcový, se znakem Svěchinů z Paumberka; pod ním

nápis rytý:

GEORGIO SWIECHINO A PAUMBERK VÍRO PACIS ET CHARITATIS CHRISTIANAÉ STUDIOSISSIMO. QUI MORTUUS EST ANNO DOMINI 1553. DIE 3 SEPTEMBŘIS JOANES GABRIEL MATIAS FILII HOC PIŮM AMORIS OPUS CREERUNT.

11. Náhrobek se znakem Zapských ze Zap (trojúhelník ve štítě; helm s křídly rozpjatými).

Nápis rytý, setřený; jen místy zachovaný:

LÉTA MD . . . UR ... NA PANA JOH ... A ZAPSKA Z ZAP A TU POCHOWANA GT. PAN BUH RACZ B . . . MILO . . .

12.    Náhrobek pískovcový; kartuše s nápisem, pod ní znak Vorelských ze San i dvě skřížená pušťadla).

Nápis částečně otřený:

Eefíja 1599 roe qrarteh po .^roafrmt MDacjIattm urojemj part Han Jffltorelskg jo ^an . . . jtmoí boítonal a ítolo gsíjn íuío podjoroane obpoqttoa ocpftainagtcj rojkrjifljem.

13.    Náhrobek pískovcový; podoba ženy v dlouhém rouše, na hlavě kukli; ruce spjaté. Nápis:

JCoífja JBante ... ro fu sírjobu JBrjsb Jmiafgnt IDarítnm umrjola gejí Blonmfna Haferjma Bracřjacjkoroa gegtpo iioío íuto poájoraano gojí ocjekaraagtc prjtjpt Bgna Bojiofjo su (t. j. súdu).

14.    Fragment náhrobku se znakem; ve štítu kolo, v něm stejnoramenný kříž (či 4 paprsky kolář). Nápis s části otřený:

»utttrjoIa gojl panna ©trjona bcora . . . ^sgntona . . . ^onrfjobrabskéljo,

íuío g . .

15.    Fragment se znakem; v štítu hlava srnce(? , nad helmem obrněná ruka s parůžkem.

16.    Fragment s poprsím dívky dosti zdařile tesaným; na hlavě vínek, kol krku okruží.

Nápis porouchaný:

JTefa jBante 1595 io sírjebu po pamaíqo seslaní . . .

KLÁŠTER KAPUCÍNSKÝ řádu sv. Františka, založený r. 1656 primátorem kutnohorským Jiřím Vykročilem z Bilenberku; posvěcený r. 1665, 25. července biskupem Mat. Ford. Bílkem z Bilenberka.

Kostel klášterní sv. Josefa zaujímá západní část’ budov klášterních, položen směrem od jihu k severu. Prostá stavba jednolodní se čtverhranným presbyteriem. Chrám uvnitř dlouhý 33'50 m; šířka lodi 10*30 m, presbyteria 570 m. Průčelí jednoduché, se slabou sochou sv. Josefa; pod ní letopočet 1702. Na prostranství před klášterem sochy pískovcové Bolestné Panny Marie a Ecce Plomo; na podstavci tohoto štít s křídlem a písmena W : W : R. V. K.

Hlavní oltář zaujímá celou zadní stěnu presbyteria; dřevěná architektura se sloupy obklopuje rám velkého obrazu znázorňujícího Útěk do Egypta. Panna Maria a sv. Josef kráčejí v před vedouce uprostřed Ježíška, vedle Josefa anděl s oslíkem. V pozadí krajina s nízkým horizontem, na levo strom, na právo skála. Panna Maria v sivém, řasnatém rouchu s modrým pláštěm; ušlechtilá, imposantní a zároveň graciosní postava. Nad Ježíškem holubice, v hoření části obrazu oblaka s andílky a Bohem otcem v žlutavé záplavě. Zdařilé dílo z konce XVII., poč. XVIII. stol., mistr neznámý.

Nad rámem císařský orel, nesoucí na prsou znak rodu Gonzagů Mantuanských; znak ten a nápis pod nim umístěný:

6 • ROM • IMPERATR1X

vztahuje se patrně k Eleonoře, manželce Leopolda I.

Postranní oltáře v lodi, sv. Františka a Antonína; dřevěné, barokní, částečně vyřezávané; malby nové, v nástavcích nad těmito starší obrazy sv. Václava a sv. Floriana z XVIII. stol.

Vedlejší oltář sv. Felixe, barokní; obraz původní, slušný, po stranách dřevěné postavy sv. Vavřince a Štěpána. Antipendium malované nápodobí látku s květy. XVIII. stol. poč.

Oltář P. Marie s obrazem dle

Heintsche; podobné dřevěné sochy slabší práce.

Oltář sv. Jana Nepomuckého s ře

zanou sochou světce; na antipendiu obraz znázorňující mrtvolu sv. Jana s andílkem

XVIII. stol. poč. Nad oltářem oratorium s obrazy sv. Václava a Víta ve způsobu Gindterově.

Na straně protější, západní, oblouk vedoucí ke kapli loretánské, přistavené ke kostelu; pod obloukem na nárožích sochy Panny Marie a anděla Páně (Zvěstování).

Na tumbě oltářní přistavené ku kapli loretánské obraz znázorňující vstoupení v řád kapucínský; knězů oltáře dává šlechtici klečícímu v čele

r,Í

*r

ix?

sJjEpfi

průvodu řeholní roucho. Kol obrazu květinová malba. XVII. stol. konec.

X)

Svítilny závěsné, dvě, mosazné, stříbřené, prolamované, s tepanými květy (před kruchtou) XVII. stol. Ostatní pozdější.

ky

Kaple loretánská, Čtver

Obr. 87. Chrudim. Klášter, monstrance.

Pinxit Jos. Ceregetti 17 . .

Poslední čísla letopočtu smazána.

hranná, kol ochoz; stěny zevní ozdobené freskami. Na stěně (průčelní), do kostela obrácené, malba al fresko: Uprostřed P. Maria na zeměkouli, otočené hadem ; kol ní vznášejí se andělé s emblemy litanie loretánské; nad nimi Bůh Otec. Na stěnách postranních po třech obrazech, oddělených točenými sloupy; na straně severní: Narození Panny Marie, Uvedení ve chrám a Zasnoubení; na jižní straně: Navštívení Panny Marie, Obětování Krista a Přenesení kaple loretánské. Malby dekorativního rázu, hbitě malované, místy nesprávné, částečně porouchány. Pod Obětováním nápis:

Modlitebna za oltářem hlavním; k zadní straně tohoto přiléhá veliký obraz sv. Trojice; v hoření části obrazu Bůh Otec a Kristus s křížem, na levo klečí Panna Maria, kol andělé a hlavy andělské; celá skupina v zářné záplavě; v dolejší části skupina svátých: sv. Antonín klečící, vzhlížející vzhůru; sv. František, Bonaventura, na levo sv. Rosalie, sv. Helena a dvě jiné svaté. Uprostřed před sv. Antonínem monstrance s paprsky

a lilie. Výborný obraz silného koloritu v charakteru španělské školy z konce XVII. stol. Šířka 2'60 m. Uprostřed modlitebny pult dřevěný, o dvou etážích; jedna pohyblivá. XVII. stol. konec.

Sakristie, na západ od modlitebny. Kol do kola dřevěné skříně, s vyřezávanými mušlovi-tými nástavky. V ní chovají se bohoslužebné předměty.

' t ,-Y

Monstrance, noha cínová, vrch stříbrný; podstavec šestilaločný, šestistraný hladký dřík, nodus šestidílný; lunula měla původně válcové pouzdro, nynější upravena v barokní rámec ; nad ní věžka šestistranná, s prolamovanými stěnami a plnou stříškou; po stranách gotická architektura s fiálami. Gotické tvary XVI. (?) st., s barokními ná-mětky z XVIII. st., mezi nimi figurky sv. Jana N. a sv. Vojtěcha. Výška 0 67 m, šířka 0'27 m.

Obr. 88. Chrudim. Klášter, kalich.

Značka:

Monstrance stříbrná (obr. 87.), noha šestidílná, s rytými květinovými ozdobami pozdní gotické stylisace; dřík šestidílný, štíhlý, nodus silně vyčnělý; lunula měla původně válcové pouzdro s liliovitým ozubím; nad ní věžka šestistranná, s prolamovanými arkadami, stříška plná, křídla postranní o třech fiálách, postupně snížených; spod křídel vybíhá v zátoč.

Gotické dílo XVI. stol. s námětky barokními. Výška 0'60 m, šířka hoření 021 m\ průměr nohy 0'14 m.

Kalich stři b rný (obr. 88.), noha má široký okraj zohýbaný a vykrajovaný; na ploše nohy tři tepané medailony ovální, v nich poprsí sv. Josefa, Františka a Antonína; mezi medailony lupenové tvary; nodus hruškovitý, hladký, krytý v dolní a horní části prolamovaným pokrovem, kupa má v dolní části koš prolamovaný složený z pásek a lupenů. XVIII. st. Výška 026 m, průměr nahoře 0098 m, dole 0175 m.

Značky:

Kalich stříbrný; na noze tři pole, dělená vysoce tepanými pruhy a mušlemi; v polích po dvou hlavičkách andělských; nodus třídílný; spod vyboulené kupy podobně zdoben jako noha; na okraji vyryto: IWI 1747. Výška 0'265 m, Značky: průměr nahoře 010 m, dole 0‘15 m.

Kalich, noha mosazná, šestidílná, na stěnách prolamované krytiny stříbrné; rovněž na spodu kupy. Nápis na dně dolním:

J: C: F: D: Anno 1758.

Výška 0'025 m, průměr nahoře 0 098 m, dole 0155 m.

Kalich, kupa stříbrná, na spodu jejím tepaný koš, tři andělské hlavy a mezi nimi páskový ornament s lupeny. XVIII. st. Průměr kupy 0094 m.

Žaltáře tištěné, benátský z r. 1656 a mohučský z r. 1667.

Refektář na jižní straně kostela, prostranný; staré, prosté stoly; hodiny na závaží ve vysokém dřevěném stojanu, vykládaném, XVIli. stol. Četné obrazy. Hlavní obraz na plátně, zaujímající jednu užší stěnu znázorňuje: Poslední večeři Páně; rozsáhlé večeřadlo se sloupy a dra-periemi, uprostřed mosazný lustr, na levo u podlouhlého stolu apoštolově; před stolem, pokrytým ovocem a pokrmy, dva hošíci se svícemi; na právo znázorněno mytí noh; dva muži v kroji XVII. stol. zdají se býti podobami příznivců kláštera; na levo v pozadí vstupují v síň dva sluhové, jeden s pochodní. Obraz dobře komponovaný, silného koloritu, tonů temných. XVII. stol. konec. Výška 1’85 ?/«, šířka 335 m.

Panna Maria a sv. Jan Evang., dva obrazy na plátně, v pozadí krajiny. Ruka podobná jako v obraze večeře Páně. V. 1‘35 m, šířka 0,r70m.

Ecce Homo; obraz na plátně. Kristus nah, ruce vzadu svázané, veden pochopem, za ním stojícím; vedle skupina s P. Marií, klesající mezi Magdalenou a sv. Janem, za nimi žena. Pěkné postavy, výraz ušlechtilý; světlý kolorit, roucha měňavá. Způsob malby upomíná na dobu Rudolfínskou. Výška 0665 m, šířka 051 m.

Patroni řádu, z cyklu obrazů věnovaných různými dárci v letech 1755—1762. Nejlepší z obrazů sv. František; v jeskyni před křížem; otvorem padá světlo na hlavu světce; bledý, asketický obličej s očima krví podlitýma. Výška 1’30 m, šířka 1 m. Na rubu obrazu nápis obnovený (přepsaný ?):

Benefactor

Josephus Cerregeti (?) pictor in Cuttenberg 1762.

Sv. Antonín; příbuzná ruka; nápis:

Benefactor

Prae . D . Josephus Beranek Senátor

Chrudimii 1755.

Sv. Felix; bez nápisu.

Sv. Bonaventura, jiná ruka, střízlivá malba, suchý kolorit. Nápis

Benefactor

Prae . D . Josephus Antonius Melhardt,

Syndicus Chrudimii.

Lucas Thadeus Kubát inv. et Pinxit 1755.

Ostatní obrazy této suity na chodbě v I. poschodí; sv. Klára, s monstrancí v ruce. Nápis:

Benefactor

Prae . D . Adalbertus Rubrici Oeconomiae Director in Przestawelk 1755.

Světec řádu, s krucifixem a růžencem; hlava výrazná. Nápis v zadu:

Benefector

Wenceslaus Sebastiani 1755

Ostatní obrazy tohoto cyklu namnoze slabší a rentoilované.

Sv. Jeroným a sv. Magdalena, pendanty; ztemnělé barvy, široká energická technika ve způsobu Brandlové. Výška 115 m, šířka 0'90 m. Sv. Ludmila, ve světlých tonech, povrchní malba ve způsobu

Raabove.

Sv. Kateřina (v depositu), kopie Ceregettiho obrazu z kostela sv. Kateřiny. Na rubu obšírný nápis z r. 1767 se seznamem žáků klášterních.

Čtyři učitelové církevní; (v zimním refektáři) od Jiřího Kubáty v rámcích vyřezávaných. Malba stejného rázu jako apoštolově hlavního kostela od téhož; poškozené a částečně přemalované.

V    kapli Panny Marie lourdské: dva obrazy s reliquierni; Zvěstování Panny Marie a Svatá noc; malby na pergamenu; rocailové rámy vyřezávané. XVIII. stol.

V    křížové chodbě přízemní zbytky fresk; čtyři otcové církevní, stigmati-sace sv. Františka a sv. Felix. V pozadí krajiny neb rozsáhlé architektury; malba hotová, dekorativní. Na obraze sv. Řehoře nápis:

Josep : Cereg :

Pod kostelní budovou podzemní kostel s chodbami, tak zvaný »Boží hrob*. Ve schodišti, předsíni a po stranách kostela podzemního dřevěné postavy a skupiny, znázorňující výjevy z Kristova utrpení ve způsobu pa-šíjových her. Pocházejí z XVIII. st., pro značnou sešlost’ opraveny a doplněny neb vyměněny novými. Stará práce řezbářská celkem obhroublá, živá a charakteristická. Veškeré sochy naturalisticky omalovány. Na hlavním oltáři Kristus na fkříži mezi lotry, pod křížem Panna Maria a sv. Jan. Největší a nejživější skupina, s četnými postavami (nyní namnoze novými) znázorňuje soud Krista před Pilátem.

-f>3i

);

MĚ

li.

mm

“X>1

SěĚ-

;

iM

rM-s

■ -4 yíL;

Obr. 89. Chrudim. Kaple špitálská; řezba z oltáře skládacího.

KOSTELY ZRUŠENÉ A KAPLE.

Klášter dominikánský s kostelem P. Marie, uvedený r. 1350, rozbořený r. 1421 po dobytí Chrudimě Žižkou, stával na severní straně hradební poblíž fortny pardubské. Fragmenty stavby, pozůstávající ze dvou gotických oblouků lomených, zazděny do zdivá krajského soudu směrem k válům. Oblouky jsou zbytky buď lodi střední a poboční, nebo chodby křížové; na širším oblouku zachováno částečně nasazení oblouku podélného; užší přiléhal k širšímu as pod stupněm 45%. Výška cca 5 rozpjetí širšího oblouku 3 m, užšího 1’20 m. Krom toho fragment podvalu, s třístrannými basemi připor.

Kostel sv. Jana, dle něhož nazváno podměstí svatojanské, více neexistuje. Uvádí se již ve stol. XVÍ.; za děkana Jana Václ. Pecolda znovu zřízen, zavřen a zrušen byl za Josefa II. Nacházel se v místech, kde stojí nyní museum.

V    kapli špitálské sv. Filipa a Jakuba, nové (z r. 1857) oltář skládací s řezbou, představující Nanebevzetí Panny Marie; Pannu Marii, vznášející se nad hrobem, drží dva andělé; P. Maria v pozlaceném rouchu, volných záhybů, na hlavě koruna; hrob postříbřený s gotickými arkadami, kolem apoštolově. XVI. st. poč. (Obr. 89.) Výška reliefu 1’30 m, šířka 0'96. Křídla nepřináležela původně k této řezbě; jsou z předu po výšce dělena na dvé polí, s malbami temperovými.

V    levo: Zvěstování Panny Marie a Narození Krista ; v právo: Navštívení P. Marie a příchod sv. Tří králů. 1. Na obraze Zvěstování Panna Maria, v právo klečíc u pultu, obrací hlavu k levé straně proti andělu; tento v červeném plášti, s kadeřavou hlavou. 2. Při Navštívení Panna Maria prostovlasá, s Alžbětou, jež hlavu má v plenu zavitou, ruce si podávají; v pozadí architektura.

3. Ježíšek nah, leží na ošatce, za ním tři andělé, v rouších a s křídly různých barev; Panna Maria klečí s rukama sepjatýma; za ní vůl a osel. Pozadí tvoří chýš zděná, kvádrovaná, za ní dva pastevci. 4. Na právo Panna Maria, na hlavě roucho, přes čelo závoj; Ježíšek nahý; před ním klečí král se skřínkou; za ním král s nádobou kulovatou; v levo král černoch, v bílém šatě, na turbaně korunu. Výplně vysoké 0’71 m, široké 0‘44; celé křídlo i s rámem, ozdobeným tlačenou, kadeřavou lištou, vysoké 1'54 ni, široké 0 59 m.

Na straně zadní po celou výši křídla postavy Panny Marie a Krista. Panna Maria za pultem, tento na vysokém šroubovém stojanu; hlava ovinuta vrchním rouchem a plenou, pěkná s určitými tahy, rovný nos, plné rty, oči sklopené, pleť snědá; v pozadí pruh tapetový s velkým vzorem. Kristus stojí zpříma, ruce a nohy zbodané; přes bedra bílé roucho, v levici drží hůl s křížem, pravicí žehná. Hlava vážná, zasmušilá, vysoké čelo, dlouhý nos, brada krátká. Postavy poněkud neobratné, místy skreslené; barvy silných tonů, šťavnaté, vynikají leskem a tmelem. XV. stol. konec. (Křídla tato nacházela se druhdy v kostele sv. Kateřiny.)

Sestavení celé archy nové; zakončení středu s novým obrazem Křtu Krista v Jordáně.

Obraz Krista pod křížem, s nápisem:

Franc. Mik. Morav. Wallendorfen. nat. pinx.

Malba z počátku našeho věku, nevalné umělecké ceny, nacházela se dříve v kostele sv. Kříže na hlavním oltáři.

Kaple nová v nové budově gymnasiální. Obraz zřízení škol chrudimských. V barokní architektuře kněz podoby sv. Jana Nepo-

muckého (arcib. M. G. z Manderscheidu ?) odevzdává třem klečícím mladíkům listy; na jednom napsáno: »Fiat« dole v právo:

Pinxit Joseph Cerregetti.

Pod obrazem nápis:

A. D. 1762 die 19 Apr. FAUSTISSIMIS AVSPICCIIS CELSISSIMI PRIN-CIPIS MARITII GUSTAVI DEI GRATIA ARCH : EPI: PRAGENSIS Nec non IN . . . REPR^ESENTATIONIS REGLE Conflrmatum et pro Tribus Classibus CHRUDIMII introductum studium est Praeside et Protagogo Ad Múm Rdo Honorab : Doctiss : ac Praecell: Domino P. Francisco May Patriota et Chrudimensí Capellano bene merito inchoatum est ut Sequitur (následují jména žáků). Výška 1'80 šířka T10 m.

Obraz sv. Salvatora se sv.

Janem Nep. a sv. Vojtěchem, z r.

1771, nalezený v domě č. 65—I., nevalné ceny umělecké.

RADNICE. Budova slohu barokního o dvou poschodích; fa-gada dělená po výšce čtyřmi pi-lastry, pokračujícími skrz obě poschodí ; štít uprostřed prohnutý, po stranách segmenty; na rozích a uprostřed vásy. Dům na levo sousedící připojený k účelům radnice, přizpůsoben jejímu slohu novější dobou.

Veškeré starobylé předměty, pečetidla a archiválie, druhdy na radnici chované, odevzdány do musea městského. Toliko v důchodu chová se nyní závěsek zlatý emailovaný (obr. 90.;. Sv. Jiří klečí na draku, do něhož bodá kopím; tělo draka z perleti. XVI. stol. z pol. neb poč. XVII. stol. (Labler: Závěsek zdobený soškou sv. Jiří v Chrudimi. Časopis společnosti př. st. V. 17.).

RADNICE STARÁ, nyní soud delegovaný; budova slouživší původně za radnici, postavená v nynějším rozsahu v XVI. stol. (kolem r. 1560), upravená ve stol. XVIII. (Obr. 91.).

V levé části průjezd, vedoucí do ulice ku fortně pardubské. Vchod průjezdu ze XVI. stol. sklenut do oblouku polokruhového s plochým gotickým profilem. Přízemí, schodiště a síň v patře zachovávají disposici XVI. stol. Fagada barokní. Nad portálem, vedoucím do vnitř budovy, me-

m,

S6‘

im

p-!

r

v -j

Ť'

Obr. 90. Chrudim. Závěsek zlatý, emailovaný.

dailon se znakem města, štítem s orlicí; kol štítu nápis s chronogramem z r. 1721.

ChrVDIMenae ClVItatIs robVr et InsIgne.

JIH*

Lan

mum

fšk #Í7’J **♦ #

\á

■

mm

li

Obr. 91. Chrudim. Stará radnice.

Nad okny přízemí vytesán nápis:

HAEC DOMUS

PROBOS.

ODÍT AMAT PUNIT CONSERVAT HONORÁT NEQUITIAM PACEM CRIMINA JURA

Na barokním štítu sochy : Justitia a Caritas. Věžka čtyřboká nese jakožto korouhvičku podobu orlice.

SOUKROMÉ DOMY. Vzdor požárům a častým přestavbám za

•**«sr

mmm

■ jíl**

;J %

chovalo se hojně domů, jichž založení, částečně i některé součástky sahají do doby gotické, jmenovitě ve městě vnitřním a na podměstí kateřinském. Zdivo stavěno bylo z opuky, ostění vchodů a oken vytesáno z pískovce. Domy tyto byly většinou jednoduché, jako dům na náměstí č. 9., snesený r. 1898, jenž měl gotický portál s lomeným obloukem, o několika lištách, jež spočívaly na patkách šroubovitých a jež na ohybu z přímé linie v zakřivenou byly kryty lupením. Okno, jehož ostění při bouráni objeveno, bylo čtyřdílné, s třemi pruty. Součástky uloženy v městském museu.

Podloubí či podsíně zachovány v ulici Štěpánkové a při č. 12 na náměstí.

Dům č. 2. na náměstí; v založení pochází z doby gotické; na boční straně do ulice Štěpánkovy tři opěrné pilíře o jednom ústupu; vedle domu vchod do dvorka s gotickým jednoduchým ostěním. Průčelí o vysokém štítu změněno v XVI. stol.; hlavní vchod do domu z náměstí kamenný, renais-sanční; vchod do polokruhu rám čtver-

Obr- 92. Chrudim. Gotický vchod domu ve Filištinské ulici.

klenutý, kolem

hranný; rohy vyplňuje listový ornament. V tesané obrubě uprostřed domácí značka, v srdcovém poli písmena PIM; po stranách triglifify, sekery a antikysující ornamenty. XVI. stol. 2 pol.

Dům č. 12. na náměstí (Rozvodovský), s podsíní (viz obr. 95); vchod starý, gotický, lišty spočívají na šroubovitých podvalech; v chodbě uvnitř na levo gotické ostění; druhý vchod renaissanční. Průčelí domu ve způsobu empirovém, s reliefy a hlavami v medailonech.

Dům č. 7. v Břetislavově ulici, gotický portál v lomeném oblouku, profilovaný.

Dům č. 37. v ulici Filištinské; vchod má pískovcové ostění gotické, do čtverhranu zavřené, v hořeních koutech nosy; profily složené ze žlábků

ulici vjezd nádvorní s rozměrným obloukem, o gotických profilech; nad ním štít členěný ve tři větší a tři nižší polo-

okrouhlé štítky. XVI. stol. 1 pol.

^ “i**

O,

Obr. 93. Chrudim. Gotický portálek na domě ♦ děkanského dvoru«.

a prutů; tyto na nožkách šroubovitých; na hořením prahu skřížené pruty. XV. stol. 2. pol. (Obr. 92.)

Dům č. 3. v ulici Střelecké; vchod podobný předešlému.

Dům č. 8. na Žižkově náměstí; vchod gotický, futra se žlábky, pruty a nožicemi šroubovitými.

Dům č- 10. v Havlíčkově ulici »u tuplovaného jelena*; vchod gotický,

nyní odstraněný. Na nároží hlava jelena, plastická, společná tělům po obou stranách rozloženým. Pod jeleny nápisy, obnovené, dříve v gotické minus-kuli:

'.'V

mm

i mi;

mks

*

ř'

!íí

II

ra

„Besub, ttebubsš sauptt „íEtj mne sattbts ging tebe, beg gen pope sam na sebe.“

Na střeše korouhvička plechová s jelenem.

Portálek gotický na domě při dvoře děkanském na podměstí kateřinském; čtyř-stranný s pěknými profily, složenými z prutů, v hoření části se protínajících. Šířka P15 m. (Obr. 93.) Stával v staré budově děkanského dvora; Fr. Schmoranzem umístěn v nové stavbě, provedené r. 1854.

Při č. 46. v Kateřinské

Dům Mydlařovský, v ulici Břetislavově č. 4. (Rybička, Památky I. 68.) postavený nákladem měšťana chrudimského Matěje Mydláře v letech 1573—1577. (Obr. 94 a 95.) Na stranu uliční o třech poschodích ; v přízemí vchod, obroubený bossážemi; na polokruhovém vchodu štítek; uprostřed šípovitá značka, po stranách písmena M M (Matěj Mydlář); nad štítkem nápis:

lffi)a lasba gest, kb o ^rpbgrna ra lasre, ra bohu

prjEÍnjnm a Buf; ro nim Iefa pante 1 • 5 • 7 • 3.

Hoření patra vystupují v před do ulice otevřenými pavlačemi; nejspodnější spočívá na krakorcích; jelikož neposkytovaly dostatečnou bezpečnost, opatřeny v novější době železné sloupky v přízemí, jimiž výstupek pode-

,tndj

by rrrý^

VSS

.___«v

ť-

,4

A^

//ž&am. <4

/B55T/ J

-:SXý

f 4r#:

$SbK|

|r

Uf!

fJ

i"

■i

Obr. 94. Chrudim. Mydlářovský dům, pohled do ulice.

Obr. 95. Chrudim Mydlářovský dům; pohled k náměstí s domem Rozvodovským.

přen. První dvě poschodí mají loggie o pěti obloucích, jež spočívají na čtyřech hladkých sloupcích a dvou krajních polosloupech; galerie třetího patra dřevěná, nese hoření římsu domovní. Na pažení prvního patra plastické ozdoby; na čelních stranách krakorců rosety, podoby sůvy, šaška, býčka,

monogram Krista IHS a štít znakový. Nad tím na dolní obrubě pažení táhne se po celou šířku domu nápis, nyní místy porouchaný, počínající slovy: flinta jakona hojifjo ga sent pan Bufj fimtg . . .

Na stylobatech sloupů přímo stojící postavy allegorické: zbožnost’, spravedlnosť (váhy a meč); opatrnosť (zrcadlo a had) a síla (se sloupem); mezi těmito v oválních polích pažení: mír, válka, láska, poctivosť a moc. V patře druhém zábradlí balustrové. Na zadní straně domu jest tak zvaná hvězdárna, věž válcová nahoru se súžující, se zakončením podoby minaretu; za ní věž nižší, prostrannější, se základnou šestiúhelnou. (Obr. 96.)

__    _ Dům sousední č. 6., re-

naissanční; první poschodí vystupuje do ulice a spočívá na krakorcích, ozdobených rosetami. (Viz obr. 95.)

-rp

•Ť$Š

Dům č. 5. na náměstí, renaissanční z 2. pol. XVI. stol ; portálek nyní zahražen; v poschodí okna s vystouplými chambranlami; štít o třech stupních, řimsy opřeny volutovými konsolami; na vrcholu štítu šišatý nástavek.

. pfesřr

-- -

Hffei

12

33

Obr. 96. Chrudim. Mydlářovský dům; zadní část t. zv. hvězdárna.

V domě č. 25. na náměstí (lékárna) v chodbě zazděny součástky portálu hliněného ; ostění s renaissančním vzorem stoupajícím a trojboký štít se znakem pernštejnským. Stejné tvary jako portál, pocházející z Pardubic, nyní v zemském museu v Praze chovaný. XVI. stol.

V domě č. 26. na náměstí (Beseda) síň prostorná, nyní předělená, s klenutím sklípkovým, bez žeber; z 1. pol. XVI. stol. Ve schodišti téhož domu zazděna deska kamená, s nápisem v gotické minuskuli obsahujícím žalm G. XV.

Dům č. 22. na náměstí barokní; portál kamený, tesaný, ze XVII. stol. nyní větším dílem zakryt; vysoké průčelí do náměstí členěno pilastry, pokračujícími skrze všecka poschodí; štít se sochou Panny Marie; na poboční straně portálek s reminiscencemi slohu empirového.

Dům č. 26. (55. staré) na podměstí janském, někdy Kuchynkovský; budova o jednom poschodí, nověji přestavěná; vjezdy do zahrady v barokním slohu: na nároží vásy tesané z pískovce, na středu poprsí imperatorů.

SOCHY A SLOUPY.

Sousoší na náměstí (t. zv. štátev), z pískovce, ve způsobu oblakového sloupu se sochami a kašnami (Obr. 97.) Přičinění n děkana Lach-manna založeno r. 1724 nejprve vedením sochaře Bulla; vlastní sochařskou

Má

«á3

vJn

~I

<3V. '"V'vwvA*'vtv*víi—

í-

4-

^|Q M.

Ohr. 97. Chrutim. Půdorys sousoší s kašnami na náměstí.

práci provedl Jan Pavel Čechpauer, sochař v Chrudimi usedlý, jenž přibral si k ruce Ignáce Rohrbacha; tento po smrti Cechpaurově (f 1728), dokončil dílo r. 1734. Na průčelní, západní straně oltář, na třech ostatních nádržky pro vodu; nad oltářem ve výklenku socha Panny Marie na nebe vzaté, stojící na měsíci; pod sochou orel císařský, na prsou štít se lvem, držícím půlkruh (písmena C?). (Obr. 98.) Ve výklencích na ostatních třech stranách sochy živě pohnuté, sv. Michala, sv. Kateřiny a sv. Šebestiána, přivázaného ke stromu. Na nárožích, vystupujících mezi výklenky, sochy sv. Jana Nepo-

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

muckého, sv. Vincence de Paula, sv. Dominika a sv. Aloisia. V další řadě nad nimi menší postavy sv. Františka de Paula, světce s knihou v ruce, sv. Antonína a sv. Františka Xaveria.

dl

ýv

*e

pCP

*,jsp%ř

Mi

J»L

%-

• #4*    .....nr"- "r *-r"~fflrffrP-ir

ví ’

38#

r~

;v'“

gr-SN

f,^ ,

i.i

c~

"•»»*<

!M

Mfe

au^r

r -«ý

$£

P!

tSJU;

,i J "£ • Sg&m

. ■■'Wí

fpa?'

ti

AL-,

f&rz

■TY

:J

4=7-......

.    :r*.

ř-.

gžjj&gjggaBS

t i iUfe

Obr. 98. Chrudim. Sousoší na náměstí.

Nad architektonickou spodní částí skála a oblak, vystupující do výše, se znázorněním Proměnění Krista. Na skále odpočívají tři apoštolově; v oblaku postava Kristova, po stranách Isaiáš a Mojžíš a podoby andělské; nad Kristem holubice a postavy a hlavičky andělské, na vrcholu oblako-

vého sloupu Bůh Otec. Celé dílo imposantní, bohatě členěné, malebné v seskupení a v kontuře.

Sloup svatováclavský na Novém městě při silnici týnecké; kamenný; na podstavci čtyřstranném vysoký sloup, ozdobený šroubovité vinoucími se ratolestmi vinnými s lupeny a hrozny; na abaku postava sv. Václava, pod ní letopočet:

1641.

Nápisy na čtyřech stranách podstavce:

1. Značka měšťana chrudimského Jana Maje, nad tím:

LNÍ;a pante.

2.    1641 Tato Pamaíha Umuqent Pante pnsíamena fte rjít a Boljn djraale S nahlabem miessíienina Pana Jana Mapě

3.    S Waqlam Leííja 1702 ssítasínie mgjbmtpmg a h nňersst ojbobie Tej he ejt a tíjiuale Bo;i (znak se dvěma lvy, mezi nimi strom)

4.    Ob Artm; Berphmanorae \ Lpnbenbeeghn breep Pana Jana Máge

po slamem;.

S Wae;íarac Orobng ;a nas.

Sochy z bývalého parapetu děkanského chrámu, postaveny se součástkami zábradlí při kašně novoměstské. Vše pracováno z pískovce; sochy provedl většinou (dle Rybičky) Jan Pavel Čechpaue7\

Zábradlí barokně zprohýbané; na nároží urny (pozdější) ve slohu Ludvíka XVI. Na pilířcích pod urnami a sochami znaky dárců. Pod pravou krajní urnou znak se třmenem, letopočet 1727. Světec v helmici a pancéři v dlouhém rouchu; celá postava, živá v pohybu, spjata řetězy. Na podvalu dva štíty, jeden s baziliškem, druhý (Harachovský ř) s třemi péry. Letopočet 1719(ř). Sv. Eustach, v kroji rytířském, klečí před jelenem; skupina dosti zdařilá. Na podvalu znak s orlicí. Sv. Anna, slabšího provedení; znak hrabat Buttlerů s letopočtem 1728. Panna Maria, menší ostatních, zlacená; pod ní štít čtvrcený.

Světec s knihou opírá se o kotvu; postava zdařilá. Na podvalu znak Kaučů z Kauču, štít s křídlem a písmena:

W W K Z K 1727.

Sv. Jiří v brnění, potírá draka, slabší práce; na podvalu znak: tuří hlava s prstenem. Písmena CATVS.

Sv. Jan Nepomucký kleče na oblaku drží medailon s Pannou Marií boleslavskou; v levici drží kvadrátek; postava dosti zdařilá. Na podvalu složitý znak.

Pod sv. Janem v zadu na římse parapetu písmena H. W., snad značka některého z umělců.

8*

Socha sv. Antonína Paduanského z bývalého parapetu na mostě, vedoucím k ulici Martiniově; tamtéž socha sv. Jana Nepomuckého a Pieta, prostřední práce barokní; sochy sv. Vojtěcha a Václava, z doby novější od Linna.

Socha sv. Václava z bývalého parapetu u mostu svatokateřinského; na podvalu štít s kolem o čtyřech paprscích; sv. Václav v plném brnění, s korouhví. Jakožto pendant tamže socha sv. Jana, slabší práce barokní.

Sochy sv. Jana na sloupech na Novém městě a při č. 86. na pod-městí svatckateřinském; tato z r. 1707.

V okolí četné kříže polní, namnoze barokní z XVIII. stol.; při polí »nad vinicí« u cesty, vedoucí od kostela sv. Kříže k Podhůře, kříž stejno-ramenný, tak zvaný cyrillomethodějský.

f-íž i?c Sto ro o i míoi d w? i adu >

ttM=2sxsmmL

' . ' • ~ '/ *

jTL.

• * ť' *

v///- -~ r= jr

*■

Obr. 99. Chrudim. Museum; zbytek ostSní.

PRŮMYSLOVÉ MUSEUM císaře a krále Františka Josefa I. pro východní Čechy, chová četné památky lokální. Publikace musea o předmětech chovaných ve sbírkách: Šolta, Památky starobylého vyšívání českého na rouchách kostelních z Chrudimská 1896- — Chytil, Český graduál literátů chrudimských 1898. — Š o 11 a, Kancionály psané vesnickými kantory z Chrudimská 1899.

Nálezy praehistorické z Chrudimi při stavbě místní dráhy (u Sklepů), při stavbě průmyslové školy, nález na Ostrůvku, u Vestce, u Markovic Úřetic (z cihelny p. Kopisty). — Nálezy od Chocně (pod Hemží) a u Trsic blíže Olomouce.

Středověké hliněné nádoby vykopané na různých místech v Chrudimi. Nález mincí na Podhůře.

Fragmenty stavitelské z Chrudimi a okolí; z Kostelce u Heřmanova Městce (románské hlavice a křtitelnice), z Podlažic (fragmenty profilovaných pilířů a kružeb okenních); ostění dveří a oken z domu Všetečkovského; vlys dveřní (z Chrudimi), s nápisem; XVI. stol. 1. pol.; uprostřed terč s kohoutem (obr. 99); na levo:

KDO 8 MA 8 MIESSIECZ 8 PRÁZDNI 8 NECHOĎ 8 DO 8 TOHO 8 DOMU 8 ZIADNl. 8

Na právo (kus uražen):

KDO S MA 8 PENĚŽ (dosti) VITAM S VAS S M(ilé hosti).

Mě

íM

A*

V I Ca

ŤQ

Cir m

rnt tmi

ďi ume Mamietna nmťttw

tnm%nimiítin mm& tm

dKW %Š Í*»W ítm pňQhe

^ JlLJJzIsf^áh m tt aj&ftttr

Ž $    *

V ^ tmí Gím a t v iBjm ím íh

»**-«■ 6i|tr trtřmmmito mát v ta r^/^) tmm uttťfó ím d^fňas

3E3EI3EII3E

?A

• '-i

ř.&>

jv

v*

;-*|Q

io

L* '

joa íií áát tná a r v

sd)

i *T *A#*j

. Li V ' t:k .

Obr. 100. Chrudim. Museum; kancionál latinský.

Památky písemnictví, výsady cechovní; Ceregettiho historie chrudimská s kresbami kolorovanými.

Kancionály dva, na pergamenu psané, s miniaturami.

1. Latinský graduál, starší; vazba kožená, tlačená, z 2. pol. XVI. věku ; kování mosazné, prolamované z 1. pol. XVI. věku. Registra gradualu ozna-cena na konci značkou Jana Táborského a letopočtem 1530; uspořádání zpěvu a ráz drobnomaleb poukazuje k době o něco starší. Initialy malované na čtvercovém poli, s ozdobami kadeřavými vinoucími se po okraji listů. Komposice figurální umístěné v initiálách jednoduché; kresba určitá, provedení pečlivé; celkem 14 miniaturních maleb na listech 2, 25, 48, 53, 55, 56 (obr. 100), 59, 61, 63, 65, 69, 73, 81, 137. Výška 0‘59 m, šířka 0’39 m.

”71

■xt

L‘:.i

*tjr

*■

Obr. 101. Chrudim. Gradual český; vzkříšení Kristovo.

2. Graduál český z let kol r. 1570 (tento letopočet na listu 53.). Vazba kožená, tlačená, současná; kování mosazné na nároží a uprostřed. Značný počet listů vyřezán; začátek schází. Malby miniaturní v initiálách a na okraji; initiály ve čtvercových polích; malby na okrajích z části ornamentální, většinou figurální; komposice složité, scény živé; v pozadí krajinomalby; provedení maleb většinou pečlivé, jen podřízenější initiály malovány zběžně.

Hlavních maleb celkem na 19 listech, a sice na listu 2, 48, 53 (s letopočtem 1570), 59, 74, 81, 85, 114, 143, 149 (v initiále Vzkříšení Krista; obr. 101.), 161, 170, 176, (s pohledem na Chrudim; obr. 23.), 181, 184, (se znakem Svěchynů z Paumberka), 188, 202, 218, 277. Při výzdobě působilo, soudíc dle slohu maleb, několik umělců. Výška listů 0 595 m, šířka 0’38 m.

Pečetidla:

Pečetidlo městské, železné, hrubší ryjecká práce ze XVII. (?) stol. V okrouhlém poli orlice; opis:

<$> SIGILLVM MAIVS : CIVITATIS CHRVDIMENSIS <#>

Průměr 0'046 m.

Pečetidlo městské, železné, dosti jemná ryjecká práce z XVIII. stol. 1. pol. v okrouhlém poli kartuše s oválním štitem, v něm orlice. Opis S1GILLUM REGIAE AC DOTALTS URBIS CHRUDIMENSIS X Průměr 0 042 m.

Pečetidlo stříbrné, cechu koželužského; plocha okrouhlá; štít obklopený kartušovými ozdobami; v něm rohy hovězí, mezi nimi růžice; opis: X PEC . PO * RZEMESLA X KOZELVHSKEHO . M . CHRVDIME X 1615. Průměr 0'038 m.

Pečetidlo mosazné, soukenické, jemně ryté; okrouhlá plocha; štít čtvrcený s odznaky: 1. obrněná ruka; 2. lev se štítem, nad tím písmena L; 3. nůžky a smyčec; 4. hřeblo; na štítu helm s přikyvadly; na helmici podoba svátého v biskupském rouše se smyčcem. Opis:

X PECZET . SAVKENIKVW . MIESTA . KRAYSKYHO . CHRVDIMIE X 1661 Průměr 0 045 m.

Pečetidlo stříbrné, krejčovské ze XVII. st. 2. pol. Plocha okrouhlá; v kartušovém rámci ovální štít, v něm rozevřené nůžky, mezi nimi pěti-hrotá koruna. Opis:

X PECZ . POC . PORZAD . KREG . KRÁL . WIEN . MIESTA . CHRVDIMIE. Průměr 0⁻037 m.

Pečetidlo mosazné, okrouhlá plocha; uprostřed tři skřížené háky provaznické a letopočet 1733. Opis:

X CRALOVS . CRAG : VIENI: MIEST : CHRVDI X Průměr 0 035 m.

Pečetidlo mosazné; okrouhlá plocha; štít s odznaky (kružítko, šroub a pravídko) a letopočet 1740. Opis:

* PECET- CECHV : TRVHLARZVW . V KRÁL : MESTE . CHRUDIMI X Průměr 0'037 m.

Pečetidlo mosazné, ovální plocha; štít s nůžkami. Opis:

PETCET PO : CE : KREG . MĚSTA CHRVDIMIE 1749.

Osy: 0'024 m, 0'021 m.

Pečetidlo mosazné, cechu mlynářského z r. 1749, s odznaky (kolo v něm kružítka, sekera a pravídko).

Průměr 0 039 m.

Druhé též mosazné z r. 1764, ovální; nad štítem s odznaky obraz sv. Salvatora.

Osy: 0'05 m, 0 044 m.

ht

Tm

..-.i

SK

m§

..se

feJ

tm

ffi/

tát

mm

ÍT

W-

fí

r,t

Obr. 102. Chrudim. Museum; křídla archy z kostela sv. Kříže.

Pečetidlo měděné, kovářů a zámečníků, ovální, s odznaky a německým opisem z r. 1786.

Pečetidlo železné, chirurgů, okrouhlé, se znakem; opis:

SIGILLVM MAIUS GREMY CHYRURGICI CIRCULLI CHRUDIMENSIS. Průměr 0 042 m.

Obrazy tabulové.

Křídlový oltář, z kostela sv. Kříže; na desce prostřední Vzkříšení Páně: nad hrobem Kristus z přímá stojící v rouchu červeném; kol hrobu čtyři pochopové odpočívající, přední z nich na levo v plném brnění z počátku XVI. stol., s cepem a pavezou, o niž se opírá. V pozadí krajina se skálou. Nad deskou štít o vypjatém oblouku; v něm Kristus na duze, nah, v červeném plášti; po stranách klečí Panna Maria a sv. Jan Křtitel. Šířka desky 1'15 m, výška 1 *38 m, výška štítu 075 m.

K tomu křídla, jichž licní strany jsou poškozeny; zachovány cele jsou jen na křídlu levém, děleném po výšce na dvě pole; nahoře sv. Petr a Jan, dole sv.. Jakub a Filip; krátké postavy, pozadí v dolní části zelenou oponou zastřené, ostatek zlaté. Ve štítu poloviční postava sv. Mikuláše. Z druhého křídla zachován fragment: vzkříšený Kristus v bílém plášti a sv. Maří Magdalena. Rub křidel nese obraz Zvěstování Panny Marie (obr. 102.);

ri

.....“ i

¹ '.......: i

ovM/i

Obr. 103. Chrudim. Museum ; predella.

malba poněkud hrubá, se silnými rázovitými konturami. Ve výplních štítových podoby proroků, krále Davida a Habakuka. Na predelle k tomu náleževší (obr. 103.) postavy sv. patronů českých, Husa (?), sv. Václava, Lidmily a Prokopa; půda šedá; délka 1‘27 m, výška 0 38 m.

Predella s obrazem příchodu sv. tří králů: postavy do půl těla první král, stařec, klečí; druhý drží pohár, třetí, černoch, nese dvojnásobný zlatý pohár, puklovaný. XVI. stol. poč.; délka 1 m, výška 0'30 m. Křídla s příbuzenstvem Ježíšovým, výše popsaná (viz obr. 42.).

Epitaf Doroty, dcery Krištofa Soukeníka z r. 1582, z kostvla sv. Michala (obr. 104.). Dřevěná deska. Postava Krista vzkříšeného v světelné záplavě; kol hrobu uděšení, neb ještě spící pochopové; v pozadí Jerusalem; v právo dvě ženy klečící. Pod obrazem nápis:

Mařeni; spn Bují ? sroefja kujskefju a nesíifjleíju úložní puroalafi raní ? foíjofo sroeía pucfiroau a šlEířjeínan pannu j^urufu, bcerku sluront-neí;u pana Hrisfafa ^aukenika, méšfenina a spulurabnifju města (Efjrubime ro jejirn mlabém a spanilém rocku. JHeb milá lípla jemu buše jeji, protop puspisil ji roproésíi ? prusfřebku neprarousíi, afnj lípla aučasfna spea-roeblnasf skr?e smiloroani jefju a pukaje, jemu? nelmbe kance na roekp

I:

i

m

%

-F

f»-T v J.

'

0

'

H

m

st.

w #

.

-^T ■ ^ $$

■

sfeí

u

.*

V

O¹

a

[m

m

w

■

i

;•

il

<1

TsT&ř*;

i

1

- %

Ij

il

1

&

A

aaacM — ■ i jj

Na rámě zlacené ornamenty. Výška 1‘65 m, šířka 0'905 m.

Epitaf Martina Petráska z r. 1618 z kosteia sv. Kříže. Obraz vzkříšení Krista; kol hrobu pochopové živě pohnutí; malba hrubá. Epitaf zřízen nákladem Marty, manželky Petráskovy. Výška 094 m, šířka O lbm.

■:p.

sa

v.

Epitaf neznámé mě-šťanky z poč. XVII. stol. Kristus na kříži, při něm sv. Jan a Panna Maria; vedle klečící postava ženy. Malba slabá, porouchaná.

IKl

USa!

Obraz sv. Magdaleny (z kostela v Pochobradech); na plátně, v černém širokém, původním rámci. Svižná postava v širokém, částečně přiléhavém rouchu měňavých barev. XVII. stol. 1. pol. Ve způsobu Jiřího Smilipaeusa. Výška (bez rámu) 093 ni, šířka 0395 m.

. ...

Sas’:

Malby na skle dvě, z kostela sv. Michala; znak lazebníků, ve věníku papoušek s prstenem v zobáku, rovněž nad ním; půda modrá, filigra-novaná (obr. 105.). Šířka 0'32 m, výška 0'76 m. Jakožto pendant znak sladovnický.

r.

K a s u 1 e s vyšívaným křížem ; z kostela v Kočím (obr.

Slil

v **

......

■

Ssi

Oř

Hriillllií

Obr. 105. Chrudim. Museum ; malba na skle z kostela sv. Michala.

106.); látka modrá s bílým vzorem granátového jablíčka; v pruhu prostředním strany zadní na zlaté půdě vyšívání hedvábím; Ukřižovaný na stromu kříže, zeleném, se suky; po stranách ramen sv. Petr a Pavel; nad křížem Bůh Otec; pod křížem ženy; nejdoleji sv.

Šebestián (?). Strana přední, chatrná, nese v hoření části korunování Panny Marie Kristem a Bohem Otcem. XV. st. Výška 1‘07 m, šířka 0'69 m.

Kasule bílá, z kostela v Honbicích, zeleným hedvábím vyšitá; motivy květinové: tulipánu, čtyřlistu, mečíku a j. V prostředním pruhu monogramy Marie a IHS. XVII. stol.

Kasule ze Svinčan, modrá, stříbrem vyšitá ; v prostředním pruhu vzor stoupající, na postranicích zátoče. XVII. stol.

■é&

if

:||

■■ 'itež

fix mi,

II:

afetep-y-a.

*&£

r-

ri|V */m

BSBB. • v «: ■ ř Slil#

,**■

mmfw

.\

L*4fH'

«SkA?#í%f »,

‘ i.

SHÉ

TIS

|l

j

•t

V-

II¹-

II

A'

MVt

j,| I

■ivt I

I V.- ,

li

ira

Íf‘:X’ ??lÍš

ř ÍSW?

wí-

’M

'*•# 'W ?

iPte

/■

JMP

Sj^í**⁸*

/I

ii

Obr. 106. Chrudim. Museum; kasule.

Kasule ze Žumberka, hnědá sametová, vzor/, stříbrem vyšitý, podobný předešlému. XVII. stol.

Kasule, zelená látka s házenými květy; pruh střední, bílý, vyšitý aplikací; dole znak Harrachovský. XVII. stol.

Kasule, postranní pruhy bílé, vyšívané, zelený vlnitý vzor se čtyřmi velkými aplikovanými květy. XVII. stol.

Ornáty a jich součástky z Jezbořic, z hlavního kostela v Chrudimi, pally různobarevné vyšívané a četné ukázky výšivek lidových z okolí chrudimského i z ostatních krajin Čech a Moravy.

Koberce orientální, hedvábné; půda červená neb zelená, vyšívání aplikací. XVII. stol. (dle podání ukořistěné po obležení Vídně r. 1683).

Řezby dřevěné a fragmenty oltářů barokních, zrušených a odstraněných z kostela hlavního; mezi nimi součástky oltáře čtrnácti pomocníků; poloviční postavy svátých v kališích květů.

T* ■ ■

ě.

Obr. 107. Chrudim. Museum; železné rameno vývěsní.

Nábytek vykládaný z XVIII. st. z měšťanského majetku v Chrudimi; jarmary malované z okolí.

Kamna z Hlinská a okolí; sbírka kachlů nalezených jednak v Chrudimi, jednak v Hoře Kutné.

Kříže kuté, náhrobní, z okolí chrudimského; XVIII. stol.

Rameno vývěsní, železné, kuté, z hostince »u slunce* v Chrudimi. XVIII. st. 2. pol. (Obr. 107.)

Zámky a kování; předměty mosazné a cínové.

Sv. Jiří (Tři bubny).

Samota o několika staveních, obecně »u tří bubnů* zvaná; ve stol. XIV. »Kaplice větší*; příslušná spolu s hřbitovem k vesnici Vorlí (Orel).

Široké návrší kol kostela jest opatřeno, jmenovitě na straně východní a jižní, umělými náspy a příkopy, jež zřízeny byly dle podání r. 1778 za války o dědictví bavorské.

KOSTEL SV. JIŘÍ, hřbitovní, filiálný do Chrudimi; r. 1350 plebánie (Kaplice major). Budova orientovaná, o dvou presbyteřích (obr. 108.) a jedné lodi, v průčelí věž; z presbyterií jest severní větší a delší; jižní, kratší vybočuje o tlouštku zdě z linie lodi; závěry o třech bocích, s přípornými pilíři; okna gotická (obr. 109.).

Uvnitř obě presbyteria klenutá; klenby skládají se z jednoho křížového pole a paprskové závěrní klenby o šesti žebrech; v této svorník, který nese v pravé (jižní) lodi štít. Zebra po stranách dovnitř proláklá k spodu súžená. (Obr. 110.)

"-x

T.

Obr. 108. Sv. Jiří u Chrudimi.

Šířka presbyteria severního 5’25 m, délka 7 08 m, presbyteria jižního 4'34 m, délka 5'48 m\ oblouk triumfální (severní) 0'75 m široký; šířka lodi 9‘57 m, délka 10’75 m. Věž uvnitř 3'25 — 3 34 m široká, 3'50 m dlouhá; zeď vchodu věže do kostela 1'50 m tlustá. Vnitřek nově upraven a zařízen.

Hlavní oltář, bývalý; pěkně řezané dřevěné rámování, složené z ratolestí s rožni a vinnými listy; větve révy vyvinují se z kořene, dole umístěného. V rámci býval obraz sv. Jiří. XVII. stol. 2. pol.

Náhrobní kameny, zazděny při posledních opravách ve vnitřní zdi presbyteria a pod kruchtu, v místa, namnoze nedostatečně osvětlená.

V jižním presbyteriu:

1.    LUa tib naropni Sgna Bcgiljn 1579 m auímj prjsb snmíau Kafe-Utnau.. . fjobimt na itnc urovná pant Anejíta Janorasíta j AnjJannj jimoí simtg m panu boítonala a fnfo porfjmuana gf. Se znakem.

2.    Kámen setřelý.

w*. \ mt

mm :

■■

•. ^

«•>

|5

J t-l

T*'

S;'-

Obr. 109. Sv. Jiří u Chrudimi.

3. Dvě desky s nápisy vedle sebe:

a)    Léta pante 1652 bokonal jtraof sraní úrokem; a síaíecpu; rtjítrj Karel Kupná j Zubrjtpu a \ Ltpkrr a na Lípce jefjojfo třelo ra tomto rprantie pante obpocjiraa otjekaraaje hlapofíaraenepo rajkrjtfJent.

b)    Urojetta pant Kateřina Kupopbraa rojena Hamjtnka Borjkotona j Zabeboratcj a na Ltpre jtraoí {umí ra panu bokottala . . Detembrts Ietíja 1650. Pod nápisy znaky Kustošů a Zábědovských.

wm

Obr. 110. Sv. Jiří u Chrudimi; profily oken a žeber.

4. a 5. Dva kameny otřené, jeden se znakem.

V severním presbyteriu:

6. Kámen s dvojím znakem (nevhodně, obráceně zazděn).

7,

Krtjprma (?) j Sauítr manjelka urojene . P. Jana Kekttle te Sfrabontr a na Worlt a íuío poťhomana. Znak Soutický.

8.    Leía MV.LVII fen patek po sto. Waclaroie umqel gefí utrpení; P. Peío Janmoshg ftjtt nrtpenef;o pana Alp Janora ... a tuto porfptroan, geí;o;;fo bujjt P. Buf; raqt bgft mtlopro. Se znakem,

9.    Léta pante 1562 ten ponbelp po sto .... Janorosftt; ;e Sauíic . .. . obpoqiioa ftelo gef;o oqehatoajtc nqkqtflem blafyoflattieneljo. Se znakem.

10.    . . . Bukmusfta a iían ua Bibamctáj. Se znakem.

11.    Eefl;a panie 1574 (?) untqela gcjl urrpena pante .... pna 3a-notoska ... po froaítjnt }0efeu . . . tuto porfjOToatta její. Se znakem.

12.    Beffja pante 1590 to jíqebu po ^toaíetn Simonu untqel . . . pan ^rabedtp ; BnFtotoan . . . ocjehatoage priflltíjo npftqtjjent. Se znakem.

Pod kruchtou zazděny tři otřelé náhrobky, dva se znakem Janovských ze Soutic, třetí o štítu s břevnem příčním, v němž tři ptáčci se spatřují. Veškeré náhrobky zhotoveny z pískovce.

Věž druhdy cibulovitou bání krytá, nyní přeměněná.

Zvony na věži, tři, malých rozměrů:

1.    JfUío BJaníae Hoanes ^etba 1740.

2.    COoj]' ntuír 3guactus I^raát itt Juiniggrá^ 1784.

Kamenice Trhová.

Sommer V. 271. — Rybička, Památky II. 191 a IV. 2, 39. — Sedláček, Hrad v

a zámky I. 167.

Kamenice Trhová byla v XV. věku v držení rodu z Kocurova; Kocurov leží v blízkém sousedství na Čáslavsku; r 1499 uvádí se Kamenice jako městečko. R. 1628 prodána Františkovi de Couriers a tento připojil ji k panství Nasavrckému, jež přešlo v držení Schonfeldů a dědictvím pak na rod Auerspergů. R. 1835 vyhořelo městečko kromě kostela a fary.

KOSTEL SV. FILIPA A JAKUBA (farní); uvádí se r. 1350;

v XVII. stol. patřil ku faře skutečské, pak do Bojanova; fara opětně

zřízena r. 1712 působením Frant. hraběte ze Schonfeldů a faráři vykázán

flr

|

i:

lil

lil

II¹

;!

;!

ji

<s

1S~\

T.

Obr. 111. Kamenice Trhová. Kostel sv. Filipa a Jakuba.

někdejší zámeček panský jako obydlí. Nový kostel jal se sta včti Josef František Scbonfeld r. 1737; toho roku zemřel a stavba vázla, až r. 1747 dokonána (Pamětní kniha ab anno 1735 rukopisná na faře). R. 1874 shořela věž a znovu zřízena. Budova kostelní, orientovaná, zděná, omítnutá, leží na svahu, jejž zaujímá podélné náměstí; jest jednolodní, před průčelím věž, presbyterium třema boky uzavřené (obr. 11.). Průčelí rozčleněno jest vystupující věží o jednom patře; po stranách této na bocích průčelí výklenky; nad hlavní římsou, silně vy-čnělou, štítové segmenty, ozdobené ku-lemi pískovcovými. Vchod věží do předsíně jednoduchý, čtverhranný, nad ním letopočet 1747. Dvéře železem pobité nesou staré barokní kování (přítuhy a kliku). Vnitřek prostranný, úměrný; loď pilastry dovnitř silně vystupujícími na dvě části dělená; na pilastrech podvojné leseny; hlavice a pásy štukové, složené z akanthu a vaječníku ; na nárožích poloviční postavy andílků; na bocích šikmo sříznutých poloviční postavy čtyř evangelistů a sv. PŮlipa a Jakuba. Římsa silně vyložená.

3*^--^ ..

• iN r_ •■ * £    -

s r~f*

■^5—’’

.lasesa

ife¹

—■

'gt* . —r

'£■'

jaip

4:;

B ■ —rs zz>.

■ l«r- •-* ií '    -

v    | —r -

v»

*>•

■i*Ý

3šu *3

\j

IJ§P

E’

v# JÍ

-<r

Délka lodi 20 86 //?, šířka od okna k oknu 13 m; šířka od pilíře k pilíři 9'50w; presbyterium: délka 1150 m, šířka 7 50 m; délka boku 4 50 m; věž : délka a šířka 3'80 m.

Vnitřní zařízení zánovní; křížová cesta z XVIII. st. 2. pok, částečně dle křížové cesty děkanského chrámu vChru-dimi od y. Ceregettilio.

Obr. 112. Kamenice Trhová. Náhrobek Beneše z Kocurova.

Kalich, kupa stříbrná, spodní obal kupy prolamovaný a tepaný s třemi oválnými medailony; nodus hruškovitý, rytý; XVIII. stok; noha měděná, zlacená, pozdější. Výška 0 225 /«, průměr nahoře 0 09 m. Ciborium, jednodušší práce z konce XVIII. stol.

Náhrobek, nyní vedle kostela ve zdi zazděný, z červeného mramoru; ve vnitřním poli plastický znak s helmem kolčím; ve štítu dva rohy bůvolí; rovněž na přilbě (obr. 112.). Na okraji nápis, rytý:

Jtlrtrto bomtnt M°ccccf xf ix ntgtlia . sancít . Baríolnmet . obití. fa-rnosus . Benesstus . bt. Boqurno . pater . J^rjtbtslat . Jílbbaft 5. JTucertsis . íjtc srpulfus . nraír . pro . ro.

(Viz Rybička, Památky II. 191.)

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

Zvony na zvonici dva nové, »lité r. 1875 nákladem Vileminy z Auers-pergu rozené z Colloredo-Mansfeldu po vyhoření kostela a věže následkem blesku, při čemž se zvony rozlily, od zvonaře Jos. Schneidera r. 1875 v Hradci Králové.*

Staré zvony měly následující nápisy:

1. L. m. CCCCC°XV1II. Ve měno bozi tento zvon gest udielan ke czti

a ehwale bozi a panie mariji. mistr gira Chrudimi mne udielal panům ka-menicz zlil.

ifiv

Slil

'."1

lili

i|i|

íl: '

<s

2.    Ad laudem sancte marie anno milesimo CCCC decimo (?) sexto . lucas f gohanes ý marcus f matheus.

3.    Goss mich Ignatzius Drack in Koniggrátz 1791.

OBECNÍ ÚŘAD, stavení ba

rokové s vížkou dřevěnou o cibulovité báni.

Kam en ičky (u Hlinská).

ií

Brychta, Památky 1.174. — Adámek JUDr. Sborník 51. — Týž, Památky XV. 473.

KOSTEL SV. TROJICE (farní),

Obr. 113. Kamenicky. Monstrance.

uvádí se co farní r. 1350; v XVII. věku po r. 1620 flliálný do Hlinská, r. 1786 zřízena lokalie, r. 1855 fara. R. 1763 starý kostel stržen, r. 1764—66 postaven nový v nynějším rozsahu nákladem Filipa hr. Kinského.

Budova kostelní při okresní silnici, se hřbitovem, zděná, jednolodní, věž v průčelí, čtyřhranné presbyterium, za ním sakristie.

1775 (vy-

Vnitřní zařízení zánovní (obraz sv. Trojice od Voříška z r. 1842, obraz sv. Josefa od Umlaufa). Lavice kostelní s nápisem z r. zdvižená nákladem Václava Tůmy z Hlinská).

Monstrance stříbrná, (obr. 113.) noha šestilaločná, nodus šesti-stranný, s tvary zídek; lunula zlatá, kol válec skleněný, spjatý dole i na hoře liliovitým ozubím, nad ním šestiboká věžka; po stranách po dvou arkád-kách gotických vybíhajících dole v zátoč lupenový, nahoře v štít trojboký,

CO

v podobě vimperků. Vzácná práce XV. st. Na jednom laloku na noze vyrytá písmena (jméno dárce?).

- ?

i—( ^

'S ^/E

W N / ‘

1652.

Pod tím na okraji IBMPL. Výška 0'68 m. Šířka 0 25 m. Průměr dole 0T9 m.

Kalich, kupa a nodus ze stříbra zlaceného, noha (pozdější, nahražená) z mosaze; kol dolení části kupy prolamovaný kryt; tři tepané medailony s odznaky umučení ; mezi nimi ornamenty s květy čtyřlistými a kalichovými. Pěkná práce XVIII. stol. 1. pol. Výška 022 m. Průměr (hoření) 0‘08 m.

Kalíšek stříbrný, nezlacený, jednoduchý, hladký, pěkného tvaru; štíhlý dřík. Pochází z kaple karlštejnské; XVIII. stol. Výška 0'22, průměr hoření 0'07, dolení 0115 m.

Zvony na věži (Adámek K., Památky XV. 473*.

1. Průměr 0'73 w, výška 0'54 m.

PROKRZ1KUYTE HOSPODINU WSSICKNI OBYVATELE ZEMIE

SLUŽTE HOSPODINU SWEU.

Nápis jednořádkový, pod tím akantový vlys; letopočet 1600, pod ním krucifix, sv. Jan a Panna Maria.

"2. Průměr 0'54 m, výška 0'40 m.

Nápis kol koruny, minuskule gotická, písmena přeházená; (obr. 114.); pod nápisem štít s orlicí, nad touto trojzubá koruna; nad štítem nápis: »Przemiflai«, vztahující se snad k některému z Přemyslů slezských. (Obr. 115.)

imiTrtiinin

fm

Obr. 115. Kameničky. Znak na zvonu.

SL_

IM

Karlštejn.

ZÁMEK LOVECKÝ.

Schaller, XI. 176. — Sommer, V. 253. — Brychta, Památky I. 174. — Adámek, Sborník 53.

Zámek vystaven Filipem hrabětem Kinským, jenž od r. 1763 byl majitelem panství rychmburského, k němuž

ti maag? moiiv^mum anin iu<s stu uo ii‘f?« a is oftft

Obr. 114. Kameničky. Nápis na zvonu.

cmíixix mrmxnír x

mrminaf-

i iminrinrirnmri

pozemky zdejší náležejí. Jako rok založení udává se 1776 (Sommer 1837 — vor beiláufig 60 Jahren). Leží v lesích na návrší. Budovy rozloženy kol prostranství obdélného (obr. 116.). Přední budovy přízemní sloužily účelům hospodářským; mezi nimi z předu vjezd, k němuž vedla přímá cesta lesem; mezi trakty předními a zadními zeď s dvěma urnami pískov-

IU

lij

ÉIMilgfj

NJ

L.

lil

mm

Wvmzwfí

—J—í—i—!—1—4—I—í—I—*'

Obr. 116. Karlštejn. Půdorys loveckého zámku.

covými, rocailových tvarů, v traktu zadním střední čásť obytní obdélníková, o jednom patře; po obou stranách nižší křídla; k levému připojuje se kaple sv. Jiljí (obr. 117.), k pravému kuchyně.

KAPLE SV. JILJÍ; oltář svěcen 20. IX. 1708 opatem kláštera hradištského. Ctyrhrané stavení s polookrouhlou apsidou; nad střechou dřevěnou věžka; v presbyteři dvě oválná okna. Vnitřek pilastry a silně

Obr. 117. Karlštejn. Pohled na lovecký zámek s kaplí.

vyloženými římsami rozčleněn; v lodi kruhová klenba. Šířka lodi 4⁻50 m. Kaple v nynější podobě a úpravě z doby Filipa Kinského. Strop malovaný, rocailová ornamentika, uprostřed monogram Panny Marie.

Oltář, na tumbě dřevěné sošky sv. Jiljí, Huberta a Eustacha v malebném uspořádání; nad nimi obraz představující Pannu Marii, jakožto

23

rrrpr

Pf

n rn

Élfeil

*ZZtX2-£*

i* Je

LIJ

Obr. 118. Karlštejn. Vjezd a průčelí zámku.

orodovnici, jež béře pod plášť Adama a Evu; v pozadí lesní krajina. XVIII. stol. 2. pol.

Budova zámecká, v středu, jednopatrová, zděná, stěny ovržené s bílými pásy; střecha sedlová, dvojdílná (obr. 118.). Po stranách vchodu prosté sloupy hladké; na nich spočívá balkon prvního patra s kutou mříží;

tato složena z čtyřhranných prutů a stáčených ozdob v podobě C a S. Z dolní předsíně rozloženy schody na obě strany; v prvním poschodí v předu prostranná síň, ostatek komnaty. Dveře na veskrz dubové; zámky,

štítky klíční, kliky a závěsy železné kuté, rocailových tvarů.

Kamna hliněná (obr. 119.) v síni prvního patra; zeleně polévaná, trojboká, umístěna do rohu; tvary rocailové; linie vypnuté a zakroucené, bohatě členěné profily; v čele výplň s rocailovou kartuší, v ní relief: dívka, která spočívá na podobě lidské, vedle pes a pyramida; jiná postava podává jí korunu. Na vrchu krbu plně modelovaná postava Turka sedícího s nohama skříženýma ; tvář začerněná. Výška celku 2 20 m. Šířka 0’80 m. Naproti v rohu podobný Turek, menší, práce slabší; části urážené.

Ir

mm

E2

rw

W'3.

Kí

II

Karlštejn starý či Zkamenělý zámek.

Adámek, Sborník o. h. 54. — Týž, Hradiště Zkamenělý zámek u Hlinská; Památky XIX. 27. (Přiložené obrazy vyňaty z tohoto pojednání.)

»Zkamenělý zámek « leží na vrchu na jihovýchod od vesnice Karlštejna; hradiště se stopami osídlení staršího a osídlení z doby knížecí. (Obr. 120. až 122.). Běžný název »starý Karlštejn*, jest původu novějšího a vznikl patrně po založení loveckého zámku Karlštejna.

Obr. 119. Karlštejn. Kamna v zámku.

Klešice.

Řadové hroby z doby křesťanské (bronz, andělíček) u potoka na hranicích

jesbořických.

Kočí.

Rybička, O starožitnostech a umělcích chrudimských Čas. Č. M. 1848. — Týž, Kočí a Vlčnov v Památkách III. 124. — Nechvíle, Method 1882 st. 83. — Šolta, Český \ ýchod 1896 č. 52. — Zíb r t, dřevěné kostelíky v českých zemích. Český lid. 1895.139.

..... |

alf

ms

II

i!

iii

mmWi

"ii/i

IM

&k

4<r

wk

mm

mk

fl

li

y>W4, y .

Im1,i

\.

i’

ks.

210

2.,%

V0‘

Obr. 120. Karlštejn starý. Hradiště »Zkameněiy zamekl.

KOSTEL, SV. BARTOLOMĚJE (filiálný), založen od královny

Žofie, druhé manželky krále Václava IV., listem daným dne 28. února

1397. Obec Kočí byla v držení města Chrudimi, kamž dosud přináleží kostel jako filiálný.

Budova orientovaná, zděná, s dřevěnou věží a mostem; stojí uprostřed obce na rozsáhlém prostranství v středu hřbitova; tento jest vyvýšen a obehnán dřevěným roubeným plotem, krytým stříškou. Kol návrší příkop

.

bkC

H

Obr. 121. Karlštejn starý. Výkopy ze ^Zkamenělého zámku*.

: J

I

^SMíá

p* ■

'

£3

&

2

I

1

ř

.

v

v

m

Lsí^l

wp

ii

1

SSÉfiSÉř

ŠSrw¹

“'#■ 4 yr.

m M I

HA

j

i ">,\»j

X

&

■

If

r

!

I

li'

5 ,‘í%, t \? xr\

~ &"*    'SmhÉ^

">,w

t>í ,

Mi?

&<■ >í;j

®.^r

•s&J

';i'l

HR

JM

sáH

íí-z

c^a

--

ířl

>,<

:: í ..

* **f

SSÍ

ž*ě.....

jsa

é ^ - W ** %.

líŠl^P

■ :*;: .

lmé*Č * ~

*? )

Obr. 122. Karlštejn starý. Výkopy ze ^Zkamenělého zamku«.

* ' v'    t*V _

v* I *ž "*!

.." ¹ '

';: v I li

išitSl

ft? >' :> •

a potok (obr. 123.); přes tento vede most dřevěný, spočívající na dvou pískovcových pilířích; z předu stupně pískovcové, na nichž spočívá čelo mostu (obr. 124.). Most skládá se z osmi oblouků, chodba kryta v dolní části brlením, nad mostem střecha sedlová (obr. 125.).

Na příklopu mostní brány nápis:

díb HĎayorstn ihs gíortam Bjtyjbrotfett tento mosf íontío třjramu }$aně m letu 1721 brte 1. dtugujía IHaklabem ^abusst Bartoloměje.

Vedle:

. . . rogsíaroen ob Hana ®eplijf)0 . . .

Obr. 123. Kočí. Situace kostela.

Most vede do věže, před průčelím chrámu umístěné (obr. 126. a 127.); tato jest úplně ze dřeva, zevně až k zemi šindelem kryta; dolení čásť tělesa věžního široká, pěti boky zavřená; věž zúžuje se do výše a nese jehlanec, jenž ze čtverce přechází v osmistěn. Na trámu levé strany v přízemí vyřezáno: Léta Páně 1666; k tomu připsáno hrudkou: MATC Za povinosti Waclawa BorowCe kostelníka postaveno.

Kostel (obr. 128.) má presbyteř třemi stranami uzavřenou, na nároží a v polovině strany jižní pilíře o jednom ústupu; loď na průčelí a uprostřed podélných stran rovněž opřena pilíři; okna gotická tři v závěru, dvě v jižní straně presbyteria a dvě v jižní zdi lodní; v jednom jednoduchá kružba čtyřlistá. Podval, pilíře a ostění oken z pískovce. Nad presbyteři dřevěné

i’ rf !⁷ ? i,.r-

4—

,Á

tanWg

Obr. 124. Kočí. Kostel s mostem.

roubení ve způsobu podsebití, nad tímto a nad lodí dřevěná střecha šindelem krytá spočívající na krokvicích dřevěných (obr. 129.).

V průčelní zdi kostela pod zvonicí, která tvoří předsíň, portálek gotický, šikmo seseknutý o jednom hlubším žlábku; nad vchodem vytesaný rok založení 1397. Před vchodem na trámoví součástky bývalého hlavního oltáře, ozdoby a sošky dřevěné. Dle nápisu zřízen oltář r. 1682 za děkana

S. W. Hataše.

rr n

iPT

TT

Obr. 125. Kočí. Most kostelní; a, c řez příční a podélný, b pažení a vazba trámů.

Vnitřek kostela s části nově upraven. Presbyteř klenutá, klenba gotická s pasy vybíhajícími od prostých konsol; svorníky okrouhlé, na jednom prázdný štít. V presbyteři i lodi bývaly malby nástěnné. Strop v lodi prkenný, jednotlivé pruhy ozdobeny květy, tulipánky, jiřinkami, mečíky a pod. (obr. 130.). Kruchta stejně vyzdobená; obojí z r. 1678. Nápis na stropě: Léta 1678.

Sakristie čtverhranná, s křížovým klenutím, na východní straně gotické okénko; vchod do sakristie z kostela čtverhranný gotický, hoření kouty prohnuté.

Délka presbyteria 6m, šířka 5 m, šířka strany závěru 2’15 m\ délka lodi 9 m, šířka 7 m; šířka předsíně pod zvonicí 18 m\ délka 8'50 m.

i'»

f;

/p

/Mm

fiijv

,LriHífít i'i rvpg t 'ii i'|fv«

/-■ r'ir|lTm

pra®

Stel

Smi

WiQ

fjrjfátr Mjj Et-Píl LJ-? iuEEE- t|Ka

CTifi

:!

Já

\v

lir

Obr. 127. Kočí. Půdorys

zvonice a krytby věže.

gmi

\\

P¥- ,

5m

UL

Obr. 12 j. Kočí. Vazba věže kostelní.

Sanktuarium na straně evangelií, kamenné, čtverhranné, se štítem a postraními fialami; ve štítu vybíhajícím v kříž kružba; po stranách štítu dvě růžice. V. 132 m, š. 0 67 m (obr. 131).

V lodi odkryty r. 1899 malby nástěnné. Nad obloukem triumfálním Kristus na kříži; u kříže Máří Magdalena; na levo postava Panny Marie v rouše červeném a svrchním šatě modrém; na právo Jan Evan-

O sál

>c

q)

Obr. 128. Kočí. Půdorys kostela s věží.

gelista. Sličné tváře; svěží barvitost. XVI. stol. Po stranách oblouku na levo velká postava sv. Vojtěcha, pod ní nápis:

§>roafy tBogted; patron cesiu;,

na právo postava biskupa a nápis:

^nialp- ©oíljarb biskup l|ylbensky

paíccut proti Ifromu a krupobití a ;lemu raěíru.

Na levé (severní) stěně lodi postavy a skupiny svátých: sv. Magdalena, opřená o lebku, v levici drží kříž; kartuš barokní s nápisem :

tSirrfjío ;agiste gest kralorosfoi Bebeske gen; poí;rbaly ;iroofem ,§raieía a pr;yssty k obptaíie kralorasíoi a umyti; rourfja srna ro krmi Berankome.

Vedle sv. Rosalie, dále zavraždění sv. Ludmily, kterouž dva vrahové, každý po jedné straně, škrtí; nad tím:

§>roaíaBybmiIaBoI;u i libém milá pro rairu kr;esíianskau usskrceita byla.

Pod obrazem:

BaklabEttt Eubmtltj ©epltj \ Šepote 4t. 1743.

Svatá Dorota, s nápisem:

Bahlabom Bornfrr Jtemanorop.

TW

i:\ij

> Hl

yC ;

■■

■Á

li.

;X¥

ti

•V

vj> /

S /

s»-í7

V/

--

yj

f§

tk

■■■ -

>171:)

ss

f-~

P5

r.

\-

/i

*y

\\

■>

rrj

11

i fli'

I / 14/ í

TSJKSgv.

i    » , .

4v    >í£m ^

/ -i

aL_J> ,

1}

íi

te ■ I

.JL»

v'

Frt

•C-

i"'l

-.r-' l>^r **r*

*r"

Í3§ p

$ Isfžíf m

.

Obr. 129. Kočí. Pohled na kostel.

Mezi svátou Rosalií a Ludmilou stopy starších maleb doby gotické; ruka s nožem, ležící nahá postava (sv. Bartoloměje) a pod tím hlava muže.

Obraz korunování Panny Marie (obr. 132.) na desce prkenné, na níž napjato plátno s křídovým podkladem; v dolejší části otevřený

rÁ

::

iii

-- ¹—

M-í

<2*-

-i. •

tei'

ee

SS

Obr. 130. Kočí. Dřevěný strop lodi kostela 1678.

hrob, kol něho apoštolově; v hoření části Panna Maria v rouše zeleném, s bílou plenou na hlavě, mezi Bohem Otcem a Synem sedícími na duze; Kristus v červeném rouchu, s korunou na hlavě, drží žezlo a jablko; Bůh Otec s korunou císařskou; nad nimi holubice. Půda zlatá. V levém rohu značka

■f *

■ * ■ -j

1.1

I F S Z Z

(vykládaná též za rok 1522 neb 1572). Obraz z poč. XVI. stol., nyní silně přemalován Pa-páckem. Výška 2'10 zv, šířka 1'50 m.

smm

-i

Obraz posledního soudu; v hoření částí Kristus na duze sedící, zahalen v červené roucho, pod nohama má zeměkouli, u hlavy po jedné straně lilii, po druhé meč; po stranách troubící andělé; níže klečí po obou stranách Panna Maria a sv. Jan Křtitel, tento v rouše žíněném. V dolní části anděl s čer-

W __

ostatĚM

ISgSiffSS

mam^\

Obr. 131. Kočí. Sanktuarium.

venými křídly odděluje spravedlivé od hříšníků, jež čerti zahánějí do otevřené tlamy; na křídlech postavy svátých s kleštěmi a sekerou (sv. Fabián a sv. Matěj ?), při nich nápisy:

Buofj saubií prjtgbe g síarct Itbtt sraěíp) t

hntpgatg g° Usát: lil. a

IDtnrpm ítela ojŘrjtgsem i praní ratgqm;.

mMíSi

mi';-.

i;

rj

ííf?? >

-j

/%

řS'^⁴ :

Obr. 132. Kočí. Obraz tabulový.

XVI. stol. 2. pol., ve způsobu mistrů epitafií. Přemalováním utrpěl obraz na charakteru a jemnosti. Výška 136 m, šířka středu 0‘96 m, křídel 0'48 m.

Obraz tabulový, Ukřižovaného; Kristus visí na kříži, označeném deskou INRI; na levo Panna Maria oděná v modrý šat, v právo sv. Jan, s rukama sepjatýma (nohy bosé); pod křížem Magdalena; v pozadí krajina s modrými vrchy, po cestách jezdci. Malba tvrdá, obhroublá, z první polovice XVI. stol. Výška T45 m, šířka 0'94 m. Obraz byl skryt a připevněn nad obloukem triumfálním.

Obraz na plátně, sv. Bartoloměj, z původního oltáře hlavního; nad světcem anděl s nápisem: S . Bartolomaeus 1680. Signatura S . G . 1680 svědčí Samueli Gindterovi\ malíři chrudimskému.

Obraz umučení téhož světce; na plátně; světec uprostřed mezi třema pochopy; nad ním anděl s palmou. Dobrá, poněkud brutální malba z 1. pol. XVIII. stol. opravena r. 1881 J. Pa-p díkem.

Poboční oltář z r. 1676, z doby Ha-tašovy; obnovený zánovně; kazatelna z r. 1681 s podobami evangelistů ve způsobu Gindterovi. Korouhve poutní, s malbami. XVIII. stol.

Svícen železný (obr. 133), tabulka

s nápisem:

©cnío ^ratcBít nbishrniatt gesí ks qft a ríjraalE boí;u rassunoígmttmu a sn. BarínlnmEgt 1732.

Svícny dřevěné, dva, renaissanční; dřík soustruhovaný, na něm kotlík, zdobený po stranách ornamenty, nad tímto oblouky nesou vlastní misku. V. 1*50 m.

Svícny cínové, lité, dobré práce, s letopočtem 1669 a písmenami: J.L.W.B.aG. D . J . H.

Kaditelnice měděná, vrch prolamovaný. XVI. stol.

K a s u 1 e s pruhem vyšívaným nyní v museu v Chrudimi.

Obr. 133. Kočí. Kovaný svícen, 1732.

Zvony na věži:

1.    Průměr 105 m, výška 0'78 m:

aurto botami mcccclxxsexm íjbc cairtpatta fusa osf ab fjottoratt bet mnntpofenits tl boafo itiario oirgints ar brati barftrti.

Nápis jednořádkový; pod ním po jedné straně znak, na druhé světec,

2.    Průměr 1'02 m, výška 0‘75 m.

LÉTA 2 MDLXII I TENTO 2 ZWON 2 SLIT 2 GEST 2 KE 2 CZTI 2 A CHWALE 2 PANU 2 BOHU 2 WSSEMOHUCZIMU 2 DO 2 VSY 2 KO-CZIHO 2 SKRZE 2 WACZLAWA 2 KONWARZE. 2

Nápis ve dvou řádcích, pod ním liliový vlys; pod tím na jedné straně tabulka s nápisem v gotické minuskuli:

£ 2£oqiF;o rirfjfarj ©an Ifonk, s ©opolt HLrarusska WanicjEk, Bltmess, |&afous» Jtorctek, Bariem, IfEtnsrka.

3. Nejmenší bez letopočtu. Nápis:

+ PattB bojtjE bag sroobobit -f- fgm -j-kfof -f- fge mtlttgg. Bitcf;tjnka + pan mlabarp

\y/

X.

wmM

WmťMmíšmmmm.

.......... 1 i¹ * í⁵ it.+⁷—t* r r°

Obr. 134. Kostelec u Městce. Kostel sv Petra a Pavla.

-w i ? f-rf ri? ť r r

Obr. 135. Kostelec u Městce. Kostel sv. Petra a Pavla; řez podélný

Kostelec u Městce Heřmanova.

Heber, Burgen III. 222. — Scha 11 er XI. 28. — Sommer V. 24. — Adámek, Ch u-dimsko. — Sedláček, Hrady I. 177.

Náleziště železných předmětů středověkých.

KOSI EL SV. PETRA A PAVLA, (filiální), bylr. 1350 farním;

stával však již v XIII. stol., soudě dle zbytků románských; r. 1318 jest již zmínka o Heřmanovi z Kostela. Od XVI. stol. ves s kostelem přináležela k panství Heřmanova Městce.

Kostel se hřbitovem stojí na návrší a jest kol do kola obklopen vály umělými; tyto jsou na některých místech téže výše jako zeď hřbitovní; mezi vály dvé příkopů navzájem spojených, do nichž prý rourami hliněnými voda se vpouštěla; zeď hřbitovní z kamene lámaného.

Budova kostelní orientovaná (obr. 134.), zděná, má dvě lodi a dvě presbyteria; presbyterium větší, hlavní, zavřeno třema boky; na nároží a v prostřed zdi jižní pilíře opěrné, pískovcové, o dvou ústupech a podvalu ; na jižní straně přiléhá presbyterium menší dvěma boky a přechází bokem podélným v loď pobočnou; na obou nárožích pilíře, na zdi podélné pilíře tři. Na straně severní sakristie a sínec, v tomto bývala prý poustevna.

f ■ i

4t. M

tfc

7,

■- SSJif

k li

tm

Mg

Obr. 136. Kostelec u Městce. Sanktuarium.

V presbyteři okna gotická; jedno, v středu presbyteria, má částečně původní kružbu, končící čtyřlistém.

Presbyterium větší i postranní a loď poboční jsou klenuty. (Obr. 135.) Klenutí v presbyteři křížové se žebry, má dva oddíly; loď boční spolu s presbyteři tři oddíly a závěr; svorníky kruhové, na některých rosety; žebra velkého presbyteria sbíhají na konsoly. Mezi lodí vedlejší a hlavní dva oblouky gotické nesené jednoduchým pilířem s přiseknutými hranami.

Délka presbyteria 7'90 m\ šířka 5 40; výška 8 m\ délka boční lodi s presbyteriem 11*50; šířka 3 m, výška 6*70. Vchod do sakristie gotický, o třech žlábcích a dvou lalocích; sakristie čtverhranná, s křížovým klenutím se žebry.

Sanktuarium na straně evangelií (obr. 136); čtverhranné se štítem trojhranným; obruba kamenná, profilovaná, o hlubokém žlábku a dvou zářezech. Dvířka dřevěná, zevně pobitá železem (nyní v museu v Chrudimi). Na vnitřní straně namalován klečící anděl s dlouhými křídly; silně konturované obrysy; půda černá. XIV. stol. konec, XV. stol. poč.

Hlavice románské a patky sloupů, které se zde druhdy nacházely, nyní v museu v Chrudimi. (Obr. 137.)

Oltář dřevěný, vyřezávaný, s obrazem sv. Šimona, v osmi-hraném rámci; nad tímto ovální rámec; obrazy podřízené ceny; rámování bohatě vyřezávané a prolamované skládá se z lupení do výše se vinoucího. XVII. stol. 2. pol.

Malby nástěnné, nyní zabílené, nacházely se v presbyteriu; na straně epištol vyobrazeno bylo dvanáct rytířů klečících, úplným brněním oděných; při nich štít s listem leknínovým zeleným v poli bílém. Nad nimi byl nápis:

Bob urotennifr a síatnnrft panu rníirit Bermanů.

^ a.b. 55 1 a b 1694.

(poslední znamená as: a . b . 1355 (?) Besíanraíum (?) a . b . 1694.)

“1

KBf

xfX

W}

íé*

Jik.__

Li'

f.

o-1

1 dm.

Obr. 137. Kostelec u_IMěstce. Románské hlavice a patka, nyní v museu i hrudimském.

Nad nimi byly obrazy: mrtví vstávající z hrobů, čert honící hříšníky a kotel v průřezu s hříšníky, nad nimi kostel. Na straně protější byla vyobrazení: večeře Páně; nad ní Kristus se zeměkoulí v ruce, u hlavy slovo: pax; vedle večeře Páně kruh se zvířaty; pod ní postavy svátých, jmenovitě sv. Pavla.

Malby pocházely, jak se podobá, ze XIV. stol.

Krom maleb byly zde nápisy, mezi nimi celé desatero Božích přikázání.

Křtitelnice kamenná, druhdy na hřbitově vedle vchodu pobočního, nyní v museu v Chrudimi; podoby polokoule; bez ozdob.

Zvony na dřevěné zvonici.

1.    Průměr 0'95 m, výška 0 77 m.

I;ec raut parta fusa esf ab laubem bít omntpofeníis eí beafe mařte oirgints eí sancít pelet paíront errleste nilla oocafur rosíelecj. anno bomtm mxx per magtsírmn jacnímm biríum píacjek irt monítbus tnínts.en ego rampana rmnqttam promtnrto oarta.

Nápis dvouřádkový, pod ním postavy Panny Marie a sv. Petra.

2.    Průměr 0‘79 m, výška 0 62 m.

nentj i pabneljo x gntena z pobeosstnt x nebem x shrje ntejbg x mofjl x prjtgiít x spaseni x nej gmeno z pan z gejtjss 1551.

Nápis jednořádkový, pod ním postava sv. Petra.

3.    (Malý). ($a í;Ias x oolagtcjtljo x na paussít x spraoíe x resín x panie.

Kostelec (Vrbatův) u Chrasti.

KOSTEL SV. HAVLA OPATA, (farní); připomíná se r. 1086; r. 1349 byl farním, později filiálním do Žumberka; r. 1787 zřízena zde

lokalie, r. 1853 fara. Osada pojmenována dle Vrbaty, zakladatele kláštera Podlažického.

WĚmm

v.

I“u“t 1    1    1    1    1    1    1    1    f,

Obr. 138. Kostelec Vrbatův. Půdorys kostela sv. Havla.

Stavení orientované, zděné, jednolodní s věží v průčelí (obr. 138.); choř gotický, třema stranami uzavřený bez opěrných pilířů; presbyterium uvnitř klenuté, jednoduché pasy vybíhají od prostých konsol v podobě jehlanců špičkou dolů obrácených (obr. 139.). Loď a věž v nynější podobě z XVIII. stol.

Loď dlouhá 93 m, šir. 7 8 m; oblouk triumfální 0'8 nt\ presbyterium dlouhé 4'7 m, široké 4‘9 m.

Obraz sv. Františka ležícího na kříži; obličej a ruce jemně malovány, v pozadí krajina. Ve způsobu Balkové; XVIII. stol. Pochází dle podání ze zrušeného kláštera v Sedlci.

Kalich stříbrný (na faře chovaný), gotický (obr. 140.); noha šestilaločná, okraj plochý, okolek prolamovaný ve tvary čtyrlistů a plamenů; na plochách laloků rýsované lupenové a plamenové ozdoby; na jedné straně štít terčový, v něm křížem přeložená kladívka; noha vybíhá ve tvar zídek, mezi těmito a ořechem nápis tttarta; nad ořechem tí;pst)s; ořech s puklemi, na nich nasazené hlavy andělíčků; pod hladkou kupou liliový vlys. Gotická perioda XV. stol., konec. V. 021 m.

Průměr nahoře 0* 11, dole 0442 m. Dle podání věnován kalich od havířů bítovanských; na zboží Včelákovském, k němuž Kostelec patřil, dobývaly se vůbec v XV. a XVI. st. rudy železné a sirné; hory ty však zašly na zač. XVII. st., neb ku konci XVI. st. (Rybička, Památky VII. 354. p. 26.)

165

s9.

cO

''i,

!f!

Obr. 139. Kostelec Vrbatův. Profil žebra a konsola.

Zvony na zvonici:

1. Průměr 0*95 m, výška 0'73 m.

Zúa brgifjo 15xxxix fmtfo jroon sítí gesf ks íqi bolju rossBmnI;ucjtnm bo rgtfjnona sfcqe iakoba pfacjka tta íjoraá; gun. s

Nápis kol koruny.

2. Průměr 0'62 m, výška

0‘47 m.

AVE MARIA GRACIA PLENA O LUCAS MARCUS JOHANES MA-THEUS.

Nápis kol koruny.

Zbytky náspu, jakožto opevnění kostelního u východní strany kostela na svahu ku potoku Žejbro.

Kozojedy.

^Schaller XI. 194. — Hebers Burgen V. 153. — Rybička, Památky I. 271. — M. L.(iissner), Památky II. 191. — Sedláček Hrady I 188.

IP

fa

Obr. 140. Kostelec Vrbatův. Kalich gotický ; štítek se znakem hornickým.

TVRZ, jež stávala u Pochobrad, blíž mlýna nazvaného Červenec; náspy z tvrze pozůstalé rozkopány a rozvezeny r. 1857. Vlacheň z Kozojed připomíná se roku 1318, rod z Kozojed v stol. XV.; vymřel 1454. Při kopání r. 1847 a 1857 učiněny různé nálezy; předměty železné, sekera, hroty, střepy z nepálené hlíny a polovice paty románského sloupu s lupeny v rozích.

Licibořice (Lucibořice).

Sommer V. 267.

KOSTEL SV. MICHALA, (farní), byl r. 1350 íarním; později filiálním do Bojanova; r. 1780 zřízena zde lokalie, r. 1853 opětně fara. Kostelní budova orientovaná, zděná, malebně položená, mezi návršími a lesy. Presbyterium gotické (obr. 141.), třemi boky osmihranu uzavřené; na nároží

a v prostřed zdi jižní pilíře pískovcové o jednom ústupu a podvalu. Ve středním a dvou jižních bocích polygonu okna gotická, dělená vertikálním pruhem, ozdobená nahoře kružbou, skládající se ze dvou polotroj-listů a tvarů plamenitých, úhledně pracovaných (obr. 142.). XV. st. konec neb poč. XVI. st. Na severní straně presbyteria sakristie obdélná; dlouhá loď, do níž vede na jižní straně síňka, v nynější podobě z XVIII. stol.

V .....

.V,/""

ám® 0    \ l    3    *    J    6    7    6    9 W-m    X

^    II    I    I    I    I    I    I    M    ^

Obr. 141. Licibořice. Půdorys kostela sv. Michala.

Presbyterium klenuté, o dvou oddílech, v polygonu pět hlubokých kuklí; pole před ním ležící má křížové klenutí, obě partie spojeny navzájem křížícími se pasy; tím nabývá klenutí tvar hvězdový.

Žebra pískovcová mají proláklé profily a vybíhají od konsol hráněných dolů zahrocených, uprostřed proláklých (obr. 143.); kruhové svorníky ploché. Původní stav pozdní gotiky celkem dobře zachován. Pozdější loď má plochý strop rákosový.

Presbyterium: délka 7'30 m, šířka 5'řO m, strana polygonu 2⁻80 m. Loď: délka 16 90 m, šířka 6 70 m.

V-

Oltář hlavní s obrazem sv. Michala zápasícího s drakem; maloval Jan Kokeš 1842.

Křtitelnice pískovcová, válcového tvaru, víko cínové. Monstrance mosazná, zlacená, noha tepaná, kol lunuly tepaný rámec, stříbřený, ozdobený nasazenými imitacemi drahokamů ze skelné broušené hmoty. XVIII. stol. Výška 0'40 m.

*—75—<|

Ti

Věž kostelní, vedle kostela o sobě stojící, zděná; o jednom patře, s bání dřevěnou cibulového tvaru. Vchod do věže čtyřhranný, pískovcová obrubeň gotická, s lištami. Nad vchodem zazděn kámen s postavou dětskou a znakem nezřetelným.

Zv ony ve věži:

1. Průměr 093 m, výška 0'78 m.

FIAT MISERICORDIA TUA DOMINE SUPER NOS. ANNO 1714.

■I'l~ 1

- |

Nad a pod nápisem ornamentovaný pruh, pod ním festony; na plášti reliefy, postavy dvou svátých a dvou světic; tyto obklopeny věncem.

2. Průměr 068 m, výška 060 m.

Tento zvon starý od roku 1714 přelitý byl v Praze od Karla Bellmanna c. k. dvorního zvonaře r. 1837 a nazvaný jest Michal.

3. Malý zvonek r. 1861.

tg

Obr. 143. Licibořice. Profil žeber a konsoly.

Lipka.

Rybička, Památky IV/2. 38. — Rieger, Památky X. 737. — Sedláček, Hrady I.

163 a násl.

TVRZ někdy rodu Kustošů ze Zubřího a na Lipce; blíž Brádla (sklárny) nad levým břehem Chrudimky na kamenitém návrší, starými lipami osázeném. Stará tvrz rozšířena za Jana Kustoše (f 1588). R. 1715 Marie Alžběta Kustošová, provdaná Milesimo, prodala Lipku Frant. Jos. hraběti ze Schónfeldu. R. 1737 koupena pro rod Schonfeldů (po druhé) a spojena s panstvím nasavršským.

Zámek Jana Kustoše o dvou poschodích do čtverhranu postavený, s arkádami do vnitř otevřenými a vížkami ozdobený v první polovici našeho věku částečně odklizen; hoření patro sneseno a křídla poboční odbourána. Nyní jest to stavení prosté o jednom poschodí, obdélné, s křídlem postraním, kolmo k němu postaveným. Zevně na hlavní části jednoduchý vchod re-naissanční, nyní nepoužívaný; v prvním poschodí řada šesti oken čtver-hraných; v části do dvora obrácené v přízemí prostranná síň klenutá a schodiště.

Hrobka Kustošů opodál dvora; zřízena byla spolu se sborem bratrským, od Jana Kustoše. Po sboru neostalo památky, leč název »u kostelíka*. Náhrobky Kustošovské, zcela otřelé, částečně travou zarostlé v ohradě, již spolu se křížem kamenným zřídila Vilemina kněžna z Auerspergu. Popis náhrobků, nyní až na nepatrné obrysy nezřetelných, podal Rybička 1. c. r. 1861. Čitelný tehdáž byl náhrobek Doroty Kustošové ze Šanova na Lipce z r. 1586.

Lukavice (Velká, též Velké L.).

Heber, Burgen V. 153. — Rybička, Památky II. 40. — Sedláček, Hrady I. 169.

Lukavice byly původním sídlem rodu Lukaveckých z Lukavic. R. 1318 vyskytuje se Radslav z Lukavic. Od XVI. stol. spojeny byly se statkem Žumberským. Tvrz, která stávala v lesích mezi Lukavičkou a Žumberkem v místě, jež nazývají Hrád ek, též Kočičí Hrádek, byla již v XVI. stol. pustou (1616 se připomíná ještě jako pustá). U Lukavic byly již v dávných dobách doly, v století XVII. často se uvádějí. V XVIII. stol. bývaly pronajímány, až koncem století Jan Adam z Auerspergu převzal je ve vlastní vedení a zvelebil je.

ZÁMEK, o jednom poschodí, přízemí rustikované; v průčelí štít trojboký, v něm znak s odznaky hornickými. XVIII. stol. 2. pol.

Markovice.

Rybička, Památky. — Nechvíle, Method 1882.

KOSTEL SV. MARKA (filiálný); druhdy též pod jmenem »Kaplice minus* uváděný; r. 1350 byla zde plebanie, která zanikla; 1676 byl filiální do Chrudimi; podací měla Eva z Valdštýna, která je prodala hrab. Frant. Jos. ze Schónfeldu.

Budova kostelní orientovaná, zděná, stojí o samotě se hřbitovem na mírném vršku blíž osady Markovic; jednolodní s apsidou polookrouhlou, při ní na straně jižní sakristie čtverhranná, zvenčí na podélné straně kostela opatřená barokním štítem; zevnějšek kostela prostý, okna čtverhranná, v hoření straně mírně vypnutá; vnitřek úměrný, a pokud architektury se týče, jednotného rázu, upomínajícího na stavby hrabaty ze Schónfeldu v 1. pol. XVIII. stol. provedené (Bojanov, Kamenice Trhová). Presbyterium klenuté s třemi kuklemi, dělenými širokými pásy, jež spočívají na pilastrech, jež nad úzkým hrdlem mají silně vystupující římsy; před závěrem obdélné travée s křížovým klenutím; oblouk triumfální stlačený na pilastrech; loď s plochým stropem na rákos; v koutech a mezi okny pilastry až pod samý

strop jdoucí (po každé straně dva poloviční v koutech a dva celé po stranách). Na západní straně kruchta. Presbyteř vnitř: délka 8'45 m, šířka 5‘95 m\ výška 6 32 m\ loď: délka (i s kruchtou) 14*9 4 m, šířka 8 30 m; výška 7’44 m.

Oltář sv. Marka, kol nového obrazu (od Papáčká) široké rámování, plastické a prolamované, z lupení složené; figurální čásť sv. Barbora, sv. Kateřina a andělé slabé práce, část ornamentální velmi dobrá. XVIII. st. poč.

Oltář sv. Antonína, na straně epištol; dřevěný ve slohu pozdní renaissance; XVII. st.; některé části, vlys a hoření nástavek řemeslně provedeny; obraz sv. Antonína na plátně malovaný, pozdější, z XVIII. stol.

Zvonice zděná, stojí opodál kostela; základ čtverhranný; nad vchodem okno gotického tvaru; zvon z r. 1846 od Paula v Hradci Králové.

-a

sS-t

i- ■    ' .v

. <Y;Vv

-.v,

— ,,. r » * x -    ^

Obr. 144. Medlešice. Pohled na zámek.

Medlešice (Mezilesice).

Rybixka, Památky I 271.

Jméno původní, Mezilesice, přichází r. 1229; dle místa jmenoval se vladyckýrod Hrochů z Mezilesic. Panství, přináležející nyní rodu z Wiederspergů, skládalo se z několika dvorů poplužních, různým majitelům náleževších. Ve válce třicetileté vpády švédskými tvrz i dvory vydrancovány a spuštěny. Tvrz znovu vystavěna za Evy Kustošové ze Zubřího, rozené z Glouchova (kol. r. 1660); v rodě Kustošů ostaly Mezilesice do r. 1716. R. 1722 koupila je Terezie Rašínová z Rizemburka, rozená Straková z Nedabylic, po smrti její 1725 připadly dceři její Marii Terezii provdané za Václava svob. pána z Vernieru. Z doby té pochází stavba nynějšího zámku; kaple domácí používáno r. 1730.

- ípi isit*.    ;r,rs"5»5>i9*i i’.* *?*!• sst*»t.ití i r. r.iir**:-..* Ht: í:í, hj • -*•

ijij... i»i*a■»i*.ii i    jímuvímv notm iimnnui ímn u •t*n»n»OimVHIM

♦ * »*-• < #’*>■%»

'i::';

ií

II

.rJi

til

*í t

li

li

ú\

:H!i

řx v

Ixlte,

í,ÍSiaKW!l!,.!,<!®^ ;;;.............,*,«*«

I -v. ,V ,

Ifu

#•

■<,

*wM

Sř-^Kf /W«V

vAŠUl

^uap*wi6Mř

W ::- >>’

fel

!S

ii

•V

£5

a-il

iU

íílm í

SM'kliS

* Z^W'*

JNf

li!

IfÍ 'r/4

ll M

Dli

•j

ISi

íííSi

• * »<r? i

ii

li

JH

li

WH*

\m

3#**

fik

I!

li

I!

PlpS

pp&ář* TíP*

' ggjgAŽrSr -í r .. JM

4«Jtítl lá

*.dW£pS

w?

SK r

i '|r§«

■říftvX

Eř;

//

•lží

*í

ÍÍIHÍÍMÍÍÍÍbViíiíú^

Obr. 146. Medlesice. Oltářik v domácí kapli; střední relief snětí Krista s Kříže.

Budova zámecká, slohu barokního, zachovala celkem svou podobu, až na věž, cimbuřím opatřenou, nově přistavenou. (Obr. 144.) Jednoduché obdélné stavení o jednom poschodí s výstupkem, v němž nachází se vchod ke schodům. Na nárožích pilastry; široká fronta, obrácená do zahrady, má

ozdoby štukové; okna mají štíty střídavě trojhranné a polookrouhlé. Střecha mansardová s okny.

Uvnitř v prvém poschodí ploché stropy se štukaturami, tvořícími obrazce se silně profilovaným rámováním.

KAPLIČKA DOMÁCÍ, zasvěcená sv. Rodině Kristově, vedle schodiště, malých rozměrů, podoby obdélníka s dvěma výklenky. Obraz na oltáři nový, od J. Papáčka.

►N

F>«

P*4«

Obr. 147. Mealešice. Kalich v domácí kapli zámecké.

Oltářik ze želviny (obr. 145. Příl. VI.) se stříbrnými součástkami, o třech etážích, sloupky stříbrné, po celém dříku tepané květy; tepané stříbrné reliefy; dole kladení Krista v hrob; uprostřed Snětí s kříže (obr. 146.) dle motivu připisovaného Michelangelovi; nahoře Kristus na kříži mezi Marií a Janem; po stranách voluty, na nich podoby andělů; navrchu nástavek s podobou srdce a soškou anděla s křížem. XVII. st. Výška 1‘05 m, šířka 0‘42 m.

Kalich stříbrný, tepaný (obr. 147.); noha trojdílná, s medailony, v nich znamení umučení, mezi medailony rocaillové nádory, nodus trojdílný;

Ér

r^-

n

assgga

i

^2&

i

řSPS

v

m

m

'S§5>. , 1SŽI*

L B

trsS

Éi&

l----/

5

mm

s

i

Jj

$

TO

8

E

Eš

pp i

ti

-

1

ir

wá

M

ssrimít.

WM» %

mr.-:

1?

V

'S&r-

f£g

I II > MM

s.

Ž3

f

i

$

&

I

1

£j

1-i

K. BELLMANN PHOTOTYP.

Obr. 145. Medlešice. Oltářík v zámecké kapli;

ze želv Lny a stříbra. Augsburská práce. XVII. stol.

spod kupy tepaný, na třech stranách znamení umučení Kristova, mezi nimi nádory s klasy.

Na noze vyryto A . I. O 1760. Značka: štít, v něm lev, po stranách 1760. V. 0*275 m, průměr dole 0*165, na hoře 0*095.

Kropenka závěsná, plechová s emailovanými námětky; miska z rubínového skla; po stranách postavy Arona a Mojžíše; deska se Zvěstováním Panny Marie. XVII.—XVIII st.

Krucifix stříbrný, na černém hlazeném kříži dřevěném. XVII. st.

Figurky mosazné, zlacené; dvě; podoby evangelistů; gotická perioda XV. st.

Městec Heřmanův.

Scha 11 er XI. 20. — Sommer V. 21. — Adámek, Chrudimsko. — Pokorný, Stopy průmyslu v Heřmanovu Městci za časů nejdávnějších. Světozor 1874. S. 187. — Pokorný, Heřmanův Městec v letech 1660 — 1797. Světozor 1874. S. 603. — Pokorný, Zboží Heřmanoměstecké. Světozor 1875. S. 292. — Týž, Městec Heřmanův. Tamže, 1875. S. 429. — Rybička, Městec Heřmanův, město a velkostatek v Chrudimsku. Památky XIV. — Sedláček, Hrady I. 177,

Náleziště starých hliněných hrnků na staveništi nynější pošty.

Jméno a založení Heřmanova Městce (Hermanni civitas) uvádí se ve spojení s vladyky z Mrdic, jichž tvrz ležela mezi nynějším Městcem a Klešicemi; v rodu tom jméno Heřman bylo obvyklé; ve znaku měl lupen leknínový, jejž nacházíme též v erbu Městce; jakožto majitel Městce uvádí se rod ten počátkem XIV. věku. Nynější rozsah a ráz Městce pochodí hlavně z doby, kdy zde vládl rod Šporků; prvním majitelem z tohototrodu byl Jan Karel svobodnýjpán ze Šporku a na Lysé, jenž koupil Městec r. 1661 spolu s panstvím Stolanským, zvláště vnuk tohoto Jan Josef (1710—1749) a jeho syn; Jan Václav (1749—1794) zvelebili Městec, onen po požáru jenž r. 1740 Městec úplně zničil, tento jmenovitě vystavěním kostela a zámku. Jan Václav Špork prodal r. 1794 Městec, jenž od r. 1828 jest v držení knížat Kinských.

d; j

-■

Obr. 148. Městec Heřmanův. Kostel sv. Bartoloměje.

KOSTEL SV. BARTOLOMĚJE.

Pamětní kniha rukopisná na faře od r. 1665.

Starý farní kostel vyhořel r. 1740, na novou stavbu pomýšlel již Jan Josef Spork; r 1749 odkázal 1000 zl. na stavbu věže. Ku stavbě nového kostela položen roku 1756 25. června základ Janem Václavem Sporkem, r. 1761 dovršeno průčelí osazením soch. R. 1762, 10. listopadu dokonána malba druhé klenby Josefem Balkem. Stavbu provedl stavitelský mistr Jedlička.    _

’18

.»

■ffc

K

Ca. '

í !f    \

i I;¹    *

553,^

Sb ÉbidSLíi.

Obr. 149. Městec Heřmanův. Pohled na kostel sv. Bartoloměje.

Budova kostelní orientovaná, o jedné prostranné lodi (obr. 148.); na straně jižní vybočuje věž na základně čtverstranné; vypíná se o třech poschodích; ve výši druhého poschodí pavlač na krakorcích spočívající; nad ní súžené poslední patro; báň cibulovitá s lucernou; základ věže starší ostatního kostela; na nárožích dva gotické pilíře opěrné o jednom sestupu a podvalu. Fagada rocaillová se štítem nad silně vyloženou římsou; nároží fagady vystupují ve tvaru tří stran osmiúhelníka, na bocích pilastry; ve středu fagady dva pilastry, mezi nimi portál (obr. 149.). Pilastry po celé budově vesměs na nízkém podvalu; hlavice rocaillové, s volutami, pod nimi mušlový tvar; mezi volutami vypíná se nad hlavicí tvar hřebínkovitý; pod hlavicí na krku pilíře rovněž mušle nahoru obrácená. Břevnoví prosté o pěti deskách; mezi ním a hlavní římsou prostý vlys přerušený pasy, jež jsou pokračováním pilastrů.

Vchod čtyrstranný, nad ním znak Sporkovský z pískovce tesaný; po stranách vchodu pilíře nesoucí vásy; nad vchodem polokruhové okno se silně vyloženou barokní, vypjatou a sprohýbanou římsou nadokenní; plocha mezi oknem a římsou vyplněna štukovou kartuší.

Štít ohraničený pilastry nese uprostřed ve výklenku sochu sv. Bartoloměje; nad štítovým obloukem pískovcová socha andělíčka držícího kříž (víra) V zadu na podstavci sochy nápis (z věže čitelný)

CAJETANVS BEVTHL ME Fecit 1761

Po obou stranách sochy na rozích středního štítu pískovcové urny. Nároží fagady spojena se středním štítem segmenty; na podstavcích ve tvaru volut sedí andílkové, jeden s kotvou (naděje), druhý se srdcem (láska).

Jižní strana členěná pilastry a okny polokruhem zakončenými, k ní přiléhá věž a sakristie; na straně druhé kaple a oratoř; závěr presbyteria polokruhový.

Presbyterium uvnitř dvěma stupni od lodi oddělené (obr. 150.); po jeho stranách hluboké výklenky, v nich oratoře ve způsobu pavlačí se železným kutým zábradlím. Loď na délku trojdílná, dělená mohutnými do vnitř vystupujícími pilíři se silně vyloženou římsou, hlavice pilířů (štukové) skládají se z akantů, vaječníků a volut, jež nad akanty spočívají. Podobné pilíře též v presbyteři; mohutná římsa probíhá na veskrz, přerušena pouze okny do vnitř se šířícími; nad okny a na plochách mezi okny štukové rocaillové ozdoby. Na straně západní kruchta hudební (obr. 151.); spočívá na klenutí široce rozpjatém, jehož nízký, stlačený oblouk opřen z předu o dva sloupy. Zábradlí kruchty, která do vnitř kostela mírně vzedmutým obloukem vystupuje, má čtyři železné kuté výplně tvarů mušlových a hře-bénkových. Na římse kruchty uprostřed štuková kartuš, v ní housle; na klenbě pod kruchtou kartuš s rohem a troubou.

Malby al fresco zdobí zadní plochu presbyteře a veškeré plochy klenutí. Za tumbou hlavního oltáře vymalována složitá architektura oltářní uprostřed stojí sv. Bartoloměj s anděli; nad ním kartuše s nápisem:

ALTARE PRIVILEGIATUM PRO OMNI DIE.

Nad nápisem sv. Václav, po jeho stranách andělé, vedle sloupů na nároží dolení částí po jedné straně sv. Petr, po druhé sv. Pavel.

V klenebním poli nad oltářem obraz sv. Bartoloměje, modlícího se uprostřed andělů.

Nad okny znaky: v levo znak Šporků, v právo znak manželky Šporkovy Eleonory kněžny Clary-Aldringen.

V    obloukovém poli nad oratoří obraz sv. Trojice a andělé držící kříž.

V    lodi v prvním oddílu, presbyteriu nejbližším, okrouhlé pole s Umučením sv. Bartoloměje (vyčištěno a částečně přemalováno). Uprostřed sv. Bartoloměj na čakanu; před ním kat a pes, jenž líže krev se světce

pa

úé

M

iWM

li '

Obr. 150. Městec Heřmanův. Pohled do presbyteria chrámu sv. Baiioloměje.

se řinoucí; za ním pacholek. Na levo brána (tvar gotisující s cimbuřím), v ní dva zbrojenci, z nichž jeden odpočívá a řetěz od rumpálu drží; na právo věž (gotisující); před ní muži v kroji orientálním; opodál velitel na koni s jinými v hovoru. Nad skupinou anděl se vznáší a podává palmu sv. Bartoloměji; jiný anděl drží okovy. Na pendentivech vásy s květinami.

Pole druhého oddílu ornamentováno; na okrajích květy.

Tab. VII.

-

f

5

1

S

19 ~

}

1

V.Í

•75

/

.■i

Mí

.

sa

w

vr

,w

••

-gaaatfP

*

J

Wv’

•>.

-

Zr

' .;.. •

3W

¥

1

\

a

%

m

%

- ■ dl

fr

ř

Pf*» álj

\5v

■fpM <~

i

!•

li

1

m

J

■NX

U.

li

ál&?

51

*5

&bš

m

Obr. 152. Městec Heřmanův. Malba al fresco. Maloval J. Balko r. 1762.

w

ř3

11

■J

' Wk

'i

M

m

\

feí

i

H

<

\

NHI^

-

f

**§&

•v

4N

\.4?V

-v

t-f ,

gmfi/

•f: ■■

*»

■ ■*

£3

'Z.:ď

pí

•/j

ji}

r «*

ty?

■V.

ffisps pft

UMm m

■4

!■

:7r.

, * r.<

¹ ."'.m

$&S

■*

&.I

. ..

éh&'

IjpřH , :

WĚĚĚĚĚĚĚĚm

c Starší =

Obr. 151. Městec Heřmanův. Chrám sv. Bartoloměje ; pohled na kruchtu.

Pole třetího oddílu, okrouhlé; uspořádání podobné jako u prvého. Malba dobře zachovaná (vyčištěná, nepřemalovaná), (obr. 152., příloha Vil.). V partii obrácené k hlavnímu oltáři postava sv. Bartoloměje, an káže, stoje na mostě; za ním chrám antický, nad ním andělé s křížem. Na právo skupina orientálů naslouchajících; v levo drží poloobnažený muž kozelce, chystaje se ho skolit před sochou bůžka; za tímto kněz pohanský, vedle, mezi ním a sv. Bartolomějem, třínožka s pánví obětní. V partii nad kruchtou anděl drží knihu s nápisem »Evangelium* a před ním klečí dívka v bohatém kroji, vedle ní muž; za ní chlapec a starý Číňan. Jakožto krajinová stafáž kol do kola různé stavby, pyramida, věž, mezi tím keře a různé stromoví. Kolorit jemný, barvy stlumené a zamlžené; krajinomalba poněkud theatrální. Na pendentivech vásy s květinami. Malby nástropní jeví stejný charakter; jako autor posledního pole a tudíž i ostatních zjištěn Balko (Josef?).

Poboční oltář sv. Jana Nepomuckého, v presbyteriu, na straně pravé; dřevěný, vyřezávaný; světec kleče na oblacích drží palmu, níže andělé s lilií a palmou. Nad sv. Janem baldachin, na něm andílci, pelikán, lev a nejvýš anděl s troubou. Celek výborně uspořádán; zdařilá práce, současná se stavbou kostela.

Poboční oltář v lodi, s obrazem sv. Rodiny (malba ceny podřízené); rámec vyřezávaný, ozdobený mřížováním, na něm andělé v letu, nahoře křest v Jordáně. XVIII. st. 2. pol.

Kazatelna (obr. 153.) dřevěná, bohatě vyřezávaná a místy zlacená; postavy bíle natřené. Na spodu andílek jakožto konsola; nad ním hlavy anděle a vola (symboly evangelistů); na dolním okraji sedící postavy Mojžíše a Arona; zpředu zlacený relief v rocaillovém rámci: Kristus mezi evangelisty. Střecha v podobě baldachinu s visutými lambreguiny; na ní postavy andělů, orla a lva (symboly evangelistů) a Boha Otce. Zdařilé dílo téže ruky, z které pochází protější oltář svatojanský.

Varhany na kruchtě; dva oddíly v schránkách, vysoko se pnoucích silně vystupující římsy; vyřezávané zlacené ornamenty s mřížkováním. XVIII. st. 2. pol.

Křtitelnice cínová; kotlík spočívá na třech nohách, zakončených nahoře hlavami paniců a vybíhajících dole v drápy. Výška T02 průměr hoření 0'48 m.

Nápis, počíná na hořením okraji:

QEafo sskrtjblntqe bielatta gesf ke cítj a rfjraale J^anu Bofju a i?raa= Igmxt Baríolmntegt bo mu&

na dolením okraji: ía mtesfqe I^erpimitoroa ja Jararje QTefjbaj knteje Wx-djala \ gtcgrta Jlnno m°cccc°xxxvi.

Na plášti stopy po oloupaných reliefech. Na víku nápis:

QUI CREDIDERAT ET BAPTHIZATUS FUERIT SALWUS ERIT INOMINE PATRlS ET FILII ET SPIRITUS SANCTI.

Svícny cínové, šest kusů, na oltáři sv. Rodiny, nohy třídílné, plasticky zdobené. XVIII st.

Mříže železné, kuté, barokní, v zábradlí před oltářem, na oratoři a kruchtě.

Náhrobek mramorový, za hlavním oltářem, čtverstranný; s postavou rytíře pod obloukem; po stranách oblouku, v obou rozích hlavy andělské. Postava v plné zbroji má obnaženou hlavu, s plnovousem;

li

».

Jy

,j

•-#«

«§n

i]

ř#*

*4$

SJ.ZwEPXfi. ^

Obr. 153. Městec Heřmanův. Kazatelna v kostele sv. Bartoloměje.

v pravici drží kladívko, jakožto odznak hejtmanský; brnění ozdobeno leptanými ornamenty; u nohou helm a rukavice. Zdařilá kamenická práce XVI. st. 2. pol. Nápisu není. Postava představuje nepochybně některého ze Žerotínů. V. 1'90 m, š. 1 m.

Náhrobní deska, v sakristii, na ní čtyři znaky. Nápis:

Eefa ^aitte 1594 m sobolu prjeb pamaíkau Bartoloměje $ au Bul; rojjemoljucp; urojonemu }$amt }Banu ilanmm @EÍřpd;otot ^íarjftmu l Jioroíiua s Hrojonau J^ant Ji^ant Bibmilau Jieroítnskau \ Bolmoraí^

n*

$ant H&anfdkau grfjo na HMo srod radí toprorsli bcerku ro 3 fjobtnu na pul orlogt kfrrajfo pfjneb po narojrni stoe krjrsf groafg tor gmrnu blaljoslarornr a sraaír nTrogiqe prjtganišt gmrno Jlnna baně sobe ntagic jiraoí snmg to $anu bokonala a to íomío rřjramě porfjotoana toesele tojkrp= flent oqekatoagtqe.

Výška 038 m, délka 0'94 m.

Skříň dřevěná v sakristii, barokní. XVIII st.

Kalich stříbrný, noha nová; kupa vespod prolamovaná, s 3 medailony a festony ovocnými; v medailonech sv. Petr, sv. Josef a sv. Pavel. XVIII st. Výška 0 22 w, průměr nahoře 0'085 m

r. ' Ať

n$é.

Obr. 154. Městec Heřmanův. Lavice Šporkovská ve hřbitovním kostele.

Hrobka pod kostelem nyní zasypaná; v ní nacházela se rakev s nápisem z r. 1606, svědčící Lidmile Žerotínské, rozené Lybšteinské.

Zvony (na věži):

i. rVrsVs ConfeCIt qVI Me DestrvxErat IgnIs

Nad a pod nápisem ornamentální pruh; pod dolním festony; na plášti po jedné straně Kristus na kříži a pod ním emblem zvonařský; Panna Maria, sv. Josef. Průměr 1‘24 m, výška 105.

2. Nápis:

PaVCe teCta DoLens gaVDebo sonanDo

FUDIT ME JOANNES GEORGIUS HUBNER PRAGAE 1770.

Nad nápisem rocaillový ornament; pod ním festony; kol dolního okraje rovněž ornamentální pruh. Na plášti krucifix a postavy svátých v reliefu. Průměr 0’82 m\ výška 0‘66 m.

3. Přelit v Jihlavi r. 1865; 4. z r. 1878.

FARNÍ BUDOVA, jednoduchá stavba, současná s kostelem.

V jednom z pokojů kamna baroková, hnědě polévaná.

Podobizna Rudolfa hrab. Šporka, biskupa světícího a probošta staro-boleslavského. Zdařilá práce neznámého mistra.

KOSTELÍK HŘBITOVNÍ ZVĚSTOVÁNÍ PANNY MARIE.

Zevnějšek prostý, hrubé pilíře opěrné; fagada se štítem; nad vchodem dorský vlys. Vnitř v lodi křížové klenutí, o dvou oddílech, hrubé, bez žeber; po obou stranách po dvou oknech gotickým obloukem zavřených, bez kružeb. Presbyterium čtyrstranné, klenuté. XVI. st.

Na oblouku triumfálním fresko: Svatá Trojice, kol svati a andělé. XVIII. st. (silně přemalováno).

Poboční oltář sv. Antonína; kol obrazu podřízené ceny široký rám vyřezávaný, složený z pásek a lupenů. XVIII st.

Obraz sv. Maří Magdaleny; v poli oválním poprsí světice, tvář s bolestným výrazem, ruce spjaté; roucho modré. XVIII. st. 2. pol. (poněkud přemalováno); rámec čtverhranný, vyřezávaný a prolamovaný ve tvaru lupení. Výška (vnitřní plochy) 062 m, š. 048 m.

Lavice s klekátky (obr. 154.); první dvě s vyřezávanými pobočnicemi v podobě polovičního orla korunovaného a sedícího lva (součástky znaku Sporkovského); rázovitá práce XVIII. st.

Žerď korouhve poutnické, šroubovité točená ; uprostřed široký prstenec, nahoře ovální medailon. XVII. st.

Epitaf malovaný (v sakristii, přistavené za presbyteři). (Obr. 155.)

Po stranách pilastry, v hořením vlysu nápis obsahující větu z Ozeáše proroka, 6. kap.; nad římsou ovální medailon s odznakem (volské rohy, mezi nimi růže, s písmenami G K [nahoře] a letopočtem 1615 [dole]); po , stranách medailonu delfíni.

Na hlavním poli mezi pilastry obraz (přemalovaný) Vzkříšení Krista; v popředí klečí tři muži a dva chlapci (v levo), žena a 4 dívky (v právo); před ní a před posledním mužem děcko v peřince. Pod obrazem nápis zlatý na černé půdě:

„]$amafka popefmij ^lomufnpdj ©třtka IHilpIeftala, bert Hana Břftfele Bet 1593, Bartoloměje Brousktjíjo, m nebieli 8 bne mteapce jářtj %. 1597. QMrtka Baraska ro nebteli přeb narosením Marpe 1615 Blteflltanuro a spoluBabnttfj XBěsfcje ^erjmanotoefio ro pánu p a biT kanit jesnultd) gakojfo IBanpelitro sropd) rntlptf; ob $ant ]Borofp Bara-skoroe pojusíalp mborop s bcerkamt jítroepmt jbe ra fomío mísíte naklabem gegtim | laskp a uprjtmnosft manjelake gest mp^bropena a obraebetta ben Hana Brjftiele Tefa 1616.“

f;|

i*

3'.

ýS

Obr. 155. Městec Heřmanův. Kostel hřbitovní; epitaf z r. 1616.

Dole a po stranách epitafu kartušovité ozdoby, částečně olámané; dobrá práce ve způsobu chrudimských epitafů z dílny M. Radouše neb jeho vrstevníků. Výška cca. 2 m, šířka cca. 1'30 m.

Náhrobky:

1. Deska pískovcová, v presbyteriu na levo, s postavou ženy, u nohou znak. Nápis:

Mrnxo 1582 ^abbaío post Xurtar o. íjora noříte Bom. Jjoursfa maírona BDariatma ronjux B)aíf;tar ....

Štít vodorovně dělený; v hořením poli jakési těleso proražené šípem, nad ním písmena M K.

2. Deska vně kostela zazděná:

„Fefa 1586 ra patek prjeb sroattjm ^Jairtonem .... sauseba a oín;= raaíele města 'miesírpe íjerjmanoraa . . pana Kana ^ntpsíja (?) ... a tuto ítelo ^eíjJD.“

Na hřbitově dva náhrobky empirové z parku zámeckého sem přenesené. Jeden s urnou, na pilíři stojící, označen letopočtem 1807 a jménem Sophie Baronne Bogdan. Druhý: postava v antickém rouchu truchlící nad urnou.

Zvony na zvonici, stojící o sobě; spod zděný o čtyřhranné základně; na něm dřevěné roubení, na střeše makovice.

1.    Nápis ve dvou řádkách:

LÉTA <#> 1641 <$> TENTO A

fú

ZWON <$> GEST <§> SLIT <$> OD MARTINA EXNERA <$> | ZWO-NARZE <$> V MIESTIE <$> HRADCZU <$> NAD LABEM.

■P' z

Průměr 0‘52 m, výška 0'43 m.

2.    Nápis u dolní obruby:

»GEGOSSEN VON K. W.

PAUL IN KÓNIGGRÁTZ 1834.«

lÉ

Obr. 156. Městec Heřmanův. Socha sv. Vavřince z r. 1729.

Kapličky dvě, na obou koncích města, na straně k Chrudimi i k Cholticům, zřízené v době Šporkovské; ve slohu barokním; kaple směrem k Chrudimi opravena r. 1884.

Sochy pískovcové. Na náměstí socha sv. Václava a sv. Jana Ne-pomuckého. Sv. Václav v šupinovitém pancéři, drží štít s orlicí a korouhev; na podstavci chronogram (1723):

A lOSEPHO CoMlTE DE SPORK

eXstrVCta FVIt

Na soše sv. Jana v zadu chronogram (1729):

HonorI aC VeneratIonI DIVÍ joannIs NepoMUCenI PatronI PosVIt AFK.

Na silnici Kostelecké socha sv. Vavřince (obr. 156.). Podstavec barokní s volutami po stranách; nad ním sv. Vavřinec klečí na oblaku, v pravici drží rožeň, v levici palmu; hlava obrácená vzhůru k nebesům. Živá postava barokního rázu.

Nápis z předu s chronogramem (1729):

DIWS

LaVrentIVs PatronVs

NOSTER AB IGNE

teMporaLI et aeterno nos ConserVet

Vzadu:

Ista statVa eXpensIs IoannIs IosephI CoVIItIs De spork ereCta fVIt.

1729—1892

""■'-■I

•m-i

- .....-    -■    3

Á.Í

Obr 157. Městec Heřmanův. Pohled na průčelí zámecké.

ZÁMEK.

V nynějším rozsahu zřízen r. 1784 Janem Václavem Šporkem; novější dobou upraven; věž zánovní.

Budová zámecká, jednopatrová, obrácena jest dlouhým průčelím do předního rozsáhlého náměstí, obklopuje čtverhranný dvůr a zadní částí čelí do parku malebně založeného. Architektura prostá; okna s těžkými, barokně profilovanými chambranlami; tré středních oken strany do zahrady obrácené ozdobeno kartušemi, ostatní římsami uprostřed do štítu lom nými. Na straně průčelní nad vchodem balkon se železnou kutou mříží. (Obr. 157.) Kol nádvoří vedou síně, za nimiž leží komnaty. V síni přízemní na levo zachovány původní dvéře barokní, vykládané. Tamže u schodiště kamna barokní, zeleně polévaná o podvalu a dvou etážích, na vrcholí urna. XXIII. st. poč. Pochodí z klášterního dvoru Sázené u Vel var.

Úprava a zařízení pokojů novější. K zařízení použito hojně starého nábytku vykládaného, jarmar, sekretářů, truhel a pod. ze XVII. a XVIII. století různého původu. Podobizny rodinné rodu Kinských od Fiigera, Weikerta a j.; obrazy honební a jízdecké od bratří Adamu. Četné předměty porculánové a fayencové.

DUM č. 179 na Náměstí, barokního slohu, o jednom poschodí s vikýři; vystaven stavitelským mistrem Jedličkou, jemuž přináležel.

Archiv městský, v úřadě obecním. Četné archiválie; gruntovní knihy, knihy trhové, smluv svatebních a j. ze XVI. a XVII. st. Majestát Rudolfa II. z 1579 se znakem města, malovaným; ve štítu zelený list leknínový na modrém poli. Právo rychtářské, kožené.

Museum, v budově školy měšťanské. Pečetidla, druhdy v archivu chovaná; mezi nimi jmenovitě:

Obr. 158. Městec Heřmanův. Pečetidlo městské.

Pečetidlo stříbrné, městské, závěsné (obr. 158); kroužek v podobě hada, na něm řetízek; na okrouhlé ploše rytý znak městský; opis:

PÉCT MESa MIESCE HERZMANOWA RICHT.

XVI. st. 2. pol. Průměr 0028 m.

Pečetidlo cechu kovářů, kolářů, bednářů a zámečníků, mosazné,

z r. 1611.

Pečetidlo mosazné, cechu kožešnického; mlynářského cechu z roku 1706; stříbrné cechu obuvnického z r. 1772; železné cechu soukenického a postřihačského z XVIII st. a j. v.

Artikule cechovní a listy výučné. Výšivky a jiné památky národopisné.

Sv. Mikuláš viz Rváčov.

M o rašíce.

Schaller XI. 26. — Heber III. 226. — Rybička, Památky II. 259. — Sedláček

Hrady I. 186.

Osada, jihovýchodně od Městce Heřmanova ležící, dávného původu, vyskytuje se již roku 1226. V XIV. st. rod vládycký se jménem z Morašic přichází. V 2. polovině XV. a v XVI. st. drželi Morašice Andělové z Ronovce, od r. 1550 Hamzové ze Zá-bědovic. R. 1661 koupil je Jan ze Šporku a připojil ku panství městeckému.

KOSTEL SV. VÍTA (farní), uvádí se r. 1350, jakožto plebanie; fara v bouřích husitských zanikla; v XV. a XVI. st. filiální do Rozhovic, pak do Městce Heřmanova; r. 1866 zřízena lokalie, r. 1868 fara. R. 1878 kostel přestaven a upraven v nynější podobu.

Budova zděná, orientovaná, jednolodní s chorem trojbokým (obr. 159.); vedle něho na straně severní věž čtyrstranná, zděná, která druhdy měla dřevěný nástavek, na krokvicích ve způsob podsebití, s nízkou, dřevěnou stříškou. Presbyterium bez opěrných pilířů, má v závěru tři úzká, lomeným obloukem zavřená okna, bez kružeb; na straně jižní jedno širší okno. Loď v předešlém století prodloužená má po obou stranách uprostřed masivní opěrný pilíř; dvoje okna v části u presbyteria byla již původně gotická.

Portál na straně severní, pískovcový, gotický do špičatého oblouku, bohatě profilovaný. Výška 260 m, šířka 1'50 m.

Klenba presbyteria gotická, s hlubokými kuklemi (obr. 160.); žebra silná, po obou stranách dvakrát proláklá, vystupují od prostých za-hrocených konsol.

■P-

-w r i¹-1* r i³ r i⁷ r r r

Obr. 159. Morašice. Kostel sv. Víta.

Portál v choru zazděný, na straně epištol, gotický, vybíhá nahoře, v podobu trojlístku.

Podoba a tvary presbyteria ukazují k XIII. st. Loď pozměněna při přestavbě v XVII. neb XVIII. st.; z té doby nynější klenutí; původně loď klenutí neměla. Stěna nad obloukem triumfálným byla ozdobena malbami.

Sakristie pod věží, čtverhraného půdorysu; mohutné zdivo, klenutí valené; na straně východní polookrouhlé okénko; pod ním oltářní tumba kamenná.

Presbyteř délka 5'20 m, šířka 5'65 m, strana polygonu 2‘50 m oblouk triumfální 1*15 m. Loď: délka (dřívější) 9'20 m, šířka 7‘80 m Sakristie délka 4‘60 m, šířka 4'15 m, zdivo 1*18 m.

Sanktuarium kamenné, na straně evangelií v presbyteriu; čtverhranný výklenek s gotickým ostěním, nad ním trojboký štít, vyplněný, trojlistem; na bocích kraby, na vrcholí růžice, po stranách boků prázdné štítky. Dvířka tvoří prostá železná mřížka s gotickým zámkem na spoušť’ Výška 1‘23 m, šířka 053 m.

Kazatelna dřevěná; šestihranná na sloupci zdobeném vinnou révou, na nároží korintické sloupky, mezi nimi podoby evangelistů. Řemeslná práce XVII. stol.

Zbytky maleb na štítu nad triumfálním obloukem, nad nynější klenbou lodi na půdě kostelní; toliko na straně pravé (epištolní) zachovalo se několik hlav, s nimbem okrouhlým, za nimi architektura v primitivní perspektivě na způsob sedilií; tato barvy rudé, mezi nimi čtyrhrané prostory jako okna barvy modré. Kresba určitá, tvary obličejů narýsovány hrudkou. XIV. stol.

xu

-n—ti-

'A

-Wí

tymll

■mi-,

ipipipp

Wmmmm

v*

á'-

■/

Obr. 160. Morašice. Řez kostela, vazba věže před opravou.

Náhrobky z pískovce, nyní zevně ve zdí kostelní zazděné.

JUDOVI

1.    LETHA PANIE MDLVII V PATEK PO SVATÍCH SSIMONU A UROZENÉHO PANA PETRA HAMZY Z ZABIEDOVIC

PÁNA PANSTVU MQRASSICZKEHO :KTERIZ Z BÁZNI BOZI TUTO PO-CHOWAN GEST GEHOZTO DUSSI PANE BOZIE RACZ MILOSTIW BEITI A NAD NIM SE SMILOVAT! « Uprostřed znak.

2.    (Na presbytéři.)

»LETHA PANIE MDLVII W STRZEDU NA DEN POCZETI PANNY MARIE POIAL GEST PAN BUCH S TOHOTO SWIETA PANA BORZKA

SINÁ UROZENÉHO PANA PETRA HAMZI ZABIDOW1CZ PANA PANSTWI MORASICZKEHO A TUTO POCHOVÁN GEST.

Znak uprostřed. Výška

0 90 m, šířka 058 m.

krjtjB nalejutt Blargarefa bttra utojutéíjo vjkéf;o a futo potfjoroana gssfÁ Malý náhrobek se znakem.

4. Teffja JBartte 155 rtvíjo . .. j JtobRbormc.

3.

tnoraasi-

IMarhu pogal gesf part .... siná uroje-

5. Náhrobek se znakem orlice, setřený a nečitelný.

Zvony ve zvonici, která jest nyní veskrze kamenná; na schodech ve zvonici letopočet »Anno 1687«.

Zvony dle cedulek na hranici upevněných vysvěceny r. 1725 opatem

Ottonem.

1.    »Vít«. Průměr 095 m, výška 075 m.

LÉTA 2 PÁNĚ 2 MDLVl 2 TENTO 2 ZVON 2 SLIT JEST 2 KE CTI 2 A K CHVÁLE 2 PÁNU BOHU 2 SKRZE 2 WÁCLAVA 2 FARARZE 2.

Nápis dvouřádkový; v druhé řádce částečně ornament.

2.    »Sigmund«. Průměr 045 mt výška 056 w; bez nápisu; tvar štíhlý, v hoření části profilovaný. XV. stol,

3.    »Ivan«. Průměr 042 m, výška 032 m.

ANNO 1642. TENTO ZVON JEST SLIT ODE MNE MARTINA EXNERA ZVONARZE W HRADCI KRÁLOVÉ NA LABEM.«

4.    Umíráček malého rozměru.

Obraz sv. Víta, dříve na hlavním oltáři, nyní na faře; mladistvá postava světce přímo stojící; v pozadí krajina; obstojná malba, přemalovaná. Pod obrazem nápis:

S • VÍTE EXORA DeVM PRO TVIS CLIeNTIbVS (1684).

Epitafiuin Myslibora Hamzy ze Zabědovic, jež druhdy vezdejším kostele se nacházelo, nyní v městském museu v Chrudimi.

TVRZ MORAŠICKÁ stávala za nynější farou, kde se nachází štěpnice, zvaná »na hrádku«, kdež dosud viděti jest mírný pahorek, tvaru okrouhlého, na straně východní příkopem obehnaný.

Krom tvrze stával zde u nynějšího panského dvorce zámek, dle starých inventářů a taxací (Sedláček, Hrady 1. c) dosti výstavný s pavlačema a ambity; zámek pustnul již v XVII. stol. a nezbylo po něm památky.

Nasavrky.

Somraer V. 257. — Sedláček, Hrady a zámky I. 157.

Město; sídlo panství (allodiálního) nasavrckého.

Poprvé uvádí se Kunrát z Nasavrk; roku 1360 držel zboží Jan biskup Olomoucký, po něm Lacenbokové z Chlumu. Od r. 1595. bylo v držení Zárubů z Hustiřan.

Roku 1623 zakoupil panství František de Couriers, jenž spojil je se sousedními statky (Seč, Bojanov a j.) v jedno velké dominium. Sňatkem přešlo panství na rod ze Schón-feldu a z tohoto r. 1754 na rod Auersperský.

KOSTEL SV. JILJÍ farní; připomíná se r. 1350; později filiální do Bojanovva; r. 1786 zřízena lokalie, r. 1857 fara.

Budova orientovaná, zděná, jednolodní, s věží před průčelím (obr. 161.); presbyterium gotické, třema boky uzavřené, bez opěrných pilířů (schéma podobné jako v Pochobradech).

-i

Uvnitř presbyterium klenuté; o závěru a jednom klenebním poli; v závěru pět kápí užších a jedna na šíř mělká; sousedící obdélné pole s jednoduchou křížovou klenbou. Žebra úzká, po stranách uprostřed dovnitř pro-láklá vybíhají z konsol, namnoze zanešených omítkou; ve čtyřech rozích závěru jednoduché konické konsoly; z konsol žebra, dělícího obě pole klenební má jedna tvar zvířecí, druhá podobu hlavy, nad ní gotické arkády. Století XIV.

V lodi strop plochý, rá-

košový.

Šířka presbyteria uvnitř 5'85 m, délka 7,80ttz; šířka lod 8'40 m, délka 9'65 m; síň věžn 3'80 m široká, 363 m dlouhá.

Obr. 161. Nasavrky. Kostel sv. Jiljí.

Hlavní oltář, prostý, se slušným obrazem sv. Jiljí s laňkou ; vedle oltáře sanktuarium kamenné, čtverhranné.

Nábytek: lavice v presbyteři, vykládané, s hvězdou, lidová práce z XVIII. stol.; v sakristii skříň na registra, dřevěná, vykládaná, barokní; XVIII. stol.

Zvony na věži, oba se stejným nápisem:

„ÓlEnfo jramt rtaklabem holaíurr; nasakerskc přelity její Boku 1822 ja budjonmj jpraiotj €. GL Jtnfonma Ifmsara . Trancj HDaniek jraortar ro ^Iaupnict.“

ZÁMEK za kostelem, postavený na straně východní a jižní nad svahem, pne se na těchto stranách nad celou okolní krajinou. Jednoduché renais-sanční průčelí obráceno k prostranství za kostelem.

V přízemí prostranná síň, klenutá, uprostřed roseta; nad dveřma vyložené římsy, nesené volutami. V prvním poschodí rovněž prostranná síň, strop

nový; dvéře ve schodišti mají podobné ostění jako hlavní vchod. XVI stol. konec, XVII stol. počátek, z doby nepochybně Zárubovské. Ostatní místnosti přeměněny.

Oheb a Vildštein.

Heber, III. 142. Zříceniny (s vyobrazením). — Sedláček, Hrady a zámky I. 153.

Náleziště železných předmětu.

Oba hrady k sobě přináleževší leží proti sobě po obou březích Chrudimky blíže městečka Seči; Oheb na pravém, Vildštein na levém břehu. Chrud mka (Ohebka) tvoří zde ohbí.

První známý držitel byl Hrabiše z Paběnic 1289 připomínaný, jemuž opat vile-movský r. 1315 postoupil Oheb. Dle hradu nazýval se rod Hrabišů z Vildšteina. Koncem XV. věku hrad Oheb již pustnul; za Jana Trčky z Lípy r. 1533 uvádějí se oba Oheb i Vildštein jako hrad pustý.

OHEB, rozsáhlejší z obou hradů, jest nyní lesem zarostlý; zbytky příkopů, hradeb i bran zaujímají značné prostranství; polookrouhlé bašty, vše z lámaného kamene, neomítnutého; zbytek velké věže okrouhlé.

VILDŠTEIN menší; stál na homolovitém skalnatém vrchu, nyní holém a pustém; stopy okrouhlé věže, která byla podstatnou částí hradu.

Orel viz sv. Jiří.

Podhůra.

Náleziště většího »pokladu« XVII. věku.

Podlažice.

Dun der, Památky VII. 219. — Rybička, Památky VII. 347. — Bakeš, Method, 1881 VII. 54. — Paulus, Dějiny města Chrasti. — Památky východočeské; Chrudim 1900.

B valý klášter benediktinský, založený r. 1159 pánem českým Vrbatou, jemuž krajina okolní přináležela. První opat Hugo připomíná se r. 1160. V XIV. stol. přináležel klášteru mimo jiné okolí Chrastecké hrad Stradov se vsí Svídnicí (sv. Jakub). R. 1421 v měsíci dubnu po vzdání se Chrudimě Husitům čásť těchto klášter Podlažický dobyla a zbořila. Klášter ostal vssutinách a nebyl více znovu zřízen. Zboží podlažické, zahrnující v sobě Chrasť, sdílelo pak s touto majitele a osudy. Při zřízení biskupství královéhradeckého 1664 dostaly se Podlažice s panstvím chrasteckým v držení biskupů. Třetí biskup Frant. Krištof z Talmberka pojal myšlénku obnoviti kostel i klášter. R. 1696 dal stavěti nový kostel; při kopání nalezena hrobka a v ní několik sarkofágů. Biskup zemřevší 3. dubna 1698 v kostele zdejším pochován, spolu se sestrou Ludmilou, provdanou Kolovratovou. Kostel vysvěcen od biskupa Jana Adama hraběte Vratislava z Mitrovic dne 22. září 1721, spolu s velkým oltářem, v němž uloženy ostatky sv. Fruktuosa a Felicity. Ssutiny kláštera ostaly kol kostela částečně ještě do prvé poloviny našeho století; v letech čtyřicátých biskup K. Haní dal je odstraniti a pro-stranství vyrovnati. Některé architektonické detaily složeny tehdá v kostele.

KOSTEL SV. MARKÉTY, budova orientovaná, zděná, trojlodní, nachází se na volném prostranství, blíž rybníčka ležícího na straně severovýchodní. Půdorys obdélníkový (obr. 162.). Postranní lodi pokračují za chorem tvoříce přímočárný nízký ochoz, nad nímž vystupuje vysoký choř s troj-bokým závěrem, bez opěrných pilířů. V průčelí dvě věže vysoké, vypínající

><

//

/,

/ !>

/ i \ / i '

ií

2    3    4    5    6    ?    8 q -toDfL-

Obr. 162. Podlažice. Kostel sv. Markéty.

se nad výši kostela označenou mohutnou římsou, čtyřmi patry; mezi nimi vysoký štít lichoběžníkem zakončený. Zevnějšek jinak prostý, článkovaný lesenami a mělkými pilíři. Celá stavba nynější pochází z doby po r. 1696; jen v půdorysném založení (jmenovitě závěru) reminiscence na starou stavbu.

Uvnitř choř skládá se z jednoho pole pěti stranami osmiúhelníka ohraničeného a pole obdélného; loď hlavní o čtyřech oddílech, mezi věžemi kruchta; nad nízkými pobočními loděmi chodby, jež se otvírají do hlavní lodi; těžké pilíře, polooblouky spojené;římsy silně vyčnělé (obr. 163.). Hlavní loď s chorem dlouhá 14 m, široká 5 m; poboční lodi s ochozem dlouhé 16'40 m, široké 230 m\ šířka ochozu 1P20 m\ hloubka věží a mezivěží 2 30 m.

Hlavní oltář, s obrazem sv. Markéty; kol pěkné, výrazné hlavy světelná záplava, v ní hlavy andělské. Rám čtyrstranný, na rozích do vnitř proláklý; kol něho pásky s květy, v hoření části postavy andělíčků. XVIII. století. 1. pol.

Za hlavním oltářem v ochoze náhrobek biskupa Talmberga. Na pravé i levé straně ochozu oltáře boční.

Oltář Panny Marie Bolestné (na straně pravé), s pěkným obrazem z 2. pol. XVIII. st. Nad Pannou Marií mečem protkanou v oblacích skupina andělů lkajících. Rám rocailový s mřížováním. V. 2 m, š. 120 m. Na tumbě oltáře antependium malované; Panna Maria nad mrtvolou Kristovou, v pozadí skalnatá krajina s červánky. Na straně levé oltář

y|

//

Obr. 163. Podlažice. Kostel sv. Markéty; řez.

podobně upravený s obrazem Ukřižovaného. Na oltáři svícny dřevěné; spod kartušovitý upraven v rámce pro kanonické tabulky; nad ním anděl sedící, jenž drží misky pro svíčky, na vrchu tři misky. XVIII. stol.

Obraz na plátně, sv. Václav, sv. Michal a sv. Leopold (u věže); v kroji a brnění třicetileté války. Rámec ve způsobu epitafů. XVII. stol. Výška (obrazu) L30 m, šířka 0⁻98 m.

Zvon na věži, těžce přístupné; legenda při nedostatečném přístupu a osvětlení nečitelná; letopočet MDXXXVIII. Průměr cca 0‘60 m.

V pivováře poblíž kostela síň, sloužící jako humna; stavení zevně jednoduché, mohutnými beztvárnými pilíři opřené; okna malá, čtyrstranná, některá z nich mají gotické ostění o hranách sříznutých. Vnitřek rozdělen po délce čtyřmi sloupy nesoucími klenutí; sloupy, jichž spod s basemi zasypán půdou, jsou válcového tvaru; hlavice označeny na čtyřech stranách hrubými, lupenovitými, rýhovanými cípy, vedoucími ku nároží krycí čtyř-

hranné desky, jejíž strany jsou 0*86 m široké; interkolumnia obnášejí 4'80 m\ délka celé prostory 27-40 m\ šířka 12 80 m. Klenutí valené, s mělkými kuklemi.

Na staveništi bývalého kláštera nalezeny předměty bronzové, kostěné a železné. Mezi nimi krucifix bronzový zlacený (obr. 164.), hlava korunovaná, ruce rozpjaté; kol boku roucho, krátké, nad kolena, s paralelními rýhami, v nich stopy emailu ; nohy vedle sebe položené; XIII. stol. Výška 0-072 m \ šířka 0'06 m.

Druhdy chován v biskupské residenci Chrasti, nyní uložen v museu v Chrudimi. Tamže fragmenty stavební, gotické, do nedávná v kostele složené; podval pilíře, bohatě profilovaný, 052 m široký, 0-18 m vysoký; součástky kružeb oken nich, z pískovce, s okrouhlými pruty.

Podol Vápenný.

Sommer, V. 24. — Zap, Památky I. 241. (Lichtenburk).

Obr. 164. Podlažice. Krucifix bronzový ; (nyní v museu chrudimském).

KOSTEL SV. VÁCLAVA,

farní; r. 1785 založena zde lokalie; kostel vystaven r. 1788 nákladem

náboženského fondu, dle obvyklého josefínského schéma. Před tím stávala zde kaple r. 1716 hrabětem Janem Josefem Sporkem postavená. Nynější

kostel zděný, jednolodní, s věží v průčelí, stojí nad údolím podolským, na nej vyšším místě osady.

Vnitřní úprava zánovní.

Kalich, kupa stříbrná, baroková, pěkně tepaná s původním nodem; na plášti tři ovální medailony; mezi nimi květy vysoko vytepané; XVIII století; mosazná noha nová. Průměr kupy 009 m.

Zvony na věži pocházely z Hrbokova, nyní přelity.

1.    Campana ex anno 1501, reconštituta 1871.

2.    Tento zvon dělán ke cti a chwale panu Bohu léta Páně MDXXXX

Prelyt gest byl od Karla Bellmanna v Praze roku 1833.

LÁZEŇSKÝ DŮM, zřízený 1802; léčivé vody zdejší připomínají se již 1586. Lámání vápence starého původu, odtud jméno Podol Vápenný, vyskytující se již v stol. XVI.

12

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

Podskalí u Chrasti.

Paulu s V. Z paměti města Chrasti. I.

KAPLE SV. JANA KŘTITELE, obecně též u sv. Vrbaty zvaná.

Kaple založena prý Vrbatou, jenž ve středu XII. stol. založil klášter Podlažický; obec spolu se vsí Skalou přináležela ke zboží láštera Podlažického, jehož osudy sdílela; sním spolu přešla v majetek biskupů královéhradeckých. Biskup Františe Kr. z Talemberka r. 1696 dal kostelík sv. Jana v nynější podobě zříditi. Kostelík slul též u sv. Vrbaty: účty z r. 1660 jmenují »záduší sv. Vrbaty*

Budova orientovaná, malebně položená v údolí »pod skálou* u potoka Zejbro; zděná, jednolodní, s polokruhovou apsidou; na nárožích průčelí věže šestihranné (obr. 165.).

®r

lli

Til i

/ \S ii

18|.

Obr. 165. Podskalí. Kaple sv. Jana Křtitele.

Loď uvnitř 12⁻30?» dlouhá, 10’20 m široká; předsíň 5 80 m dlouhá, 7 m široká; choř 9 m dlouhý, 7‘70 m široký.

Vnitřní zařízení střízlivé; na hlavním oltáři nový obraz sv. Jana Křt.

Oltáře poboční, s rámci barokními; dřevěnými, vyřezávanými; v nich obrazy sv. Václava a sv. Floriana. Zavraždění sv. Václava; výraz krvelačnosti vrahů přehnaný; v pozadí gotická architektura. Sv. Florian, v oblacích, vedle dva andělé, jeden vylévá z urny vodu na hořící budovy. U obou obrazů snaha po docílení světelných efektů. Signatura A. Machek inv. et pi. V. 1’87 m. S. 1’07 m. (.Antonín Machek, narodil se r. 1775 v blízkých Podlažicích )

Polom.

KOSTEL SV. KUNHUTY (filiálnýj; připomíná se r. 1350 jako farní, přináležel k opatství Vilémovskému; nyní filiálný do Libice u Chotě-boře. Budova kostelní stojí na samotě se hřbitovem; orientovaná; o jedné obdélné lodi s apsidou polokruhovou; prostá stavba nepatrných rozměrů v nynější podobě z konce XVIII. stol. pochodící.

Obraz na hlavním oltáři, představuje sv. Kunhutu kráčející přes radlici rozžavenou. Maloval J. Kokeš 1847 (patří k lepším jeho pracím).

Zvony na dřevěné, čtverhranné zvonici:

1. Průměr 0'70 m, výška 0'56 m.

-f- EY GA HLAS WOLAGICZIHO NA PAUSSTI PRZYPRAWTE CESTU PANIE LÉTA 1728.

Nápis táhne se mezi dvěma pruhy ozdobnými; pod tím na jedné straně sv. Jan Křtitel, na druhé sv. Václav pod špičatými baldachiny. Pod sv. Janem Křt. nápis:

SLYT SEM OD JANA PRICQUEY.

Na dolním okraji ornament .lni pruh s květy a rohy hojností. 2. Průměr 0⁻53 m, výška 0 48 nr.

-f- CEenío f jroott f uhtjelan f umírněno f hojt; f k sioaíe f kttnfjuítje

t ablja. (?)

Tvar zvonu štíhlý, nápis jednořádkový. XV. stol.

Kol hřbitova dřevěné roubení plotové se stříškou, podobného způsobu jako a kostela v Kočí.

Pouchobrady (Pochobrady).

Rybí k a, Památkv II. str. 154. — Nechvíle, Method VIII 90.

KOSTEL NEJSVĚT ĚJŠÍ TROJICE, (filiálný); r. 1350 byl farní (Duchowrad); po válce třicetileté byl filiální do Chrudimě; r. 1675 opraven nákladem děkana tamního Samuela Václava Hataše. R. 1886 opraven, při čemž přistavena nová věž.

Budova orientovaná, zděná; presbyterium třemi boky zavřené, bez opěrných pilířů; zevnějšek i vnitřek druhdy prostý a znešvařený, nabyl poslední opravou nového vzhledu. Vchod postranní starý, gotický, o dvou žlábcích a třech lalokách ; presbyterium má staré gotické klenutí. Presbyterium uvnitř 5 m dlouhé, 4T0 m široké; loď dlouhá    široká 6‘20 m.

Za hlavním oltářem sv. Trojice nápis:

Capella anno 1675 per Samuelem Hattaš Decanum Chrudimensem et Bartholomeum Franciscum Ossecky parochum Mikolovicensem renovata, anno 1856 novo altari decorata fuit.

Obraz tabulový, nyní na vedlejším oltáři (obr. 166.): Panna Maria^ mezi sv. Kateřinou a sv. Barborou. P. Maria v šatě tmavém, sv. Kateřina v zeleném, sv. Barbora v plášti purpurovém se zlatou obrubou; roucha

12*

volná, hlavy sličné, okrouhlé, s plnými tvářemi a drobnými tvary; pozadí zlaté, damaškované. XV. stol. konec.

Obraz na plátně, podoba světice, v rouchu měňavých barev XVII. století. 1. pol. (Pendant k němu nachází se v městském museu v Chrudimi.)

WS

t,

‘i

i

Pii

UČ

. ... .

’ *    ...    ' jLi$Í3ÉiSg' •

Obr. 166. Pouchobrady. Tabulový obraz v kostele sv. Trojice.

Náhrobek kamený, se znakem, štít vodorovně na dvě půle rozdělený; v hoření části ptáček na příčce stojící, v dolní polovici šikmé břevno. Dle nápisu latinského pohřben zde: nobilis ingenuusque juvenis Samuel Antonius Gregorius Crispinus ex Stradova, poeta Guttenbergensis Složité chronogrammy zdají se poukazovati k r. 1668.

Práčov.

Sommer V. 268. — Sedláček, Hrady a zámky I 160 a 170.

NáleHště bronzových artefaktů a hradiště středověké. (Památky XIV. 45 se situačním plánem.)

Ves na strmém skalním úbočí, nad řekou Chrudimkou, uvádí se též s označením sv. Jakub nad Svídnici (vesnici položenou níže v údolí).

KOSTEL SV. JAKUBA s lokalií; plebánie r. 1350.

V 2. pol. st. XIV., založil zde Jaroš Lacembok z Chlumu klášter a uvedl do něho kněze z Podlažic; klášter (klášterec) po vzetí Chrudimě Žižkou 9. února 1421 Chrudimskými zbořen a vypálen. Kostel po válce obnoven a na podací jeho činil nárok Jan Horyna z Honbic (1454); klášter ostal v ssutinách; r. 1580 uvádí se »klášter sv. Jakuba zbořený nebo pustý*. Počátkem XVII. věku náležel spolu se Sečí Karlu ml. Zárubovi z Hustiřan (f 1616), později připojen k panství nasavrckému. R. 1674 filiálný do Boja-nova; r. 1784 zřízena lokalie. Kostel opravován r. 1675, pak 1788 a posléz r. 1851 a r. 1865.

Budova kostelní, malebně nad Chrudimkou položená, orientovaná, zděná, se součástkami pískovcovými; jednolodní, s věží před průčelím, jejíž hoření část dřevěná, s cibulovitou bání, založena na osmihranu. (Obr. 167.)

Presbyterium třema boky uzavřené, vysoké a štíhlé, má na čtyřech nárožích a dvou místech severní strany vysoké pilíře o jednom ústupu; na severní straně lodi čtyři příporné pilíře; strana jižní, která nemá pilířů, přiléhala nepochybně k někdejšímu klášteru.

Okna v presbyteři tři, vysoká, štíhlá, gotické jich kružby pocházejí z opravy z r 1865. Presbyterium poměrně dlouhé skládá se ze závěru a dvou obdélníkových travée; tato mají křížové klenutí; klenba závěrního polygonu složena z pěti úzkých kápí a přiléhající široké příční kápí; štíhlá okna sahají až ke klenbě. Zebra klenbová pozbyla původního tvaru. Jinak zachoval kostel původní disposici a výšku.

Šířka presbyteria (uvnitř) 5⁻7 w, délka 10'20 m\ délka stěny závěru 2'20tw; šířka lodi 9‘50 m, délka 1650 m\ výška 1T37 m\ výška oken 3'50 m.

'CL7 ‘ídL> <zť?

Ar#-

•i

4-

| |* f f ,♦ / t-W£-

Obr. 167. Práčov. Kostel sv. Jakuba.

Vnitřní zařízení pochází namnoze z doby opravy r. 1675.

Hlavní oltář, s obrazem sv. Jakuba na plátně; malba slušná; sv. Jakub v poutnickém oděvu, v levo houština s hradem, v právo stětí světce; krajinářská partie zdařilá. Oltář, jenž nese znak waldštejnský, zřízen dle obšírného namnoze opadaného (německého) nápisu při opravě kostela, 25. července 1675 Magdalenou Viktorií hraběnkou z Waldštejna.

Z téže doby jednoduchá zpovědnice se znakem waldštejnským a kazatelna dřevěná s vyřezávanými květy rázu polo lidového.

Ornát, s vložkou hedvábnou, modrou, s vyšitými tulipány a karafiáty. XVII. stol. konec.

Druhdy se zde nacházel obraz tabulový, znázorňující bičování Krista u sloupu přivázaného. XVI. stol. počátek; pak kalich stříbrný, zlacený, s nápisem, svědčícím, že věnován byl r. 1604 Karlem Zárubou z Hustiřan.

Zvony na věži:

1.    Průměr 059 m, výška 0'47 m Nápis obráceně vylit:

•OHYMSOW OHETASEDAP OHETSITEP OHYCISYT EINAP ATEL

(Léta panie tysicyho petisteho padesateho wosmyho).

2.    Průměr 056 m, výška 0 45 m:

(Herdu i p i leffja z pante z ítstjcje z pteítsíě z xxx z a Id z gesí z on z obernne z Btoisae. z

3.    Průměr 0 275 m, výška 020 m\

J. LISSIAK. 1767.

Rabštejnek, zřícenina hradu.

Heber, Burgen IV 199. (s vyobrazením). — Světozor 1872 str. 472. Zříceniny hradu Rabštejnka. — .vedlá e k, Hrady I. 14 3.

Hrádek položen v lese nad příkrým svahem, sklánějícím se na sever a západ k roklině. Pozůstatky zdivá; prostora klenutá, která se zachovala, upravena jest novější dobou spolu s okénkem ven obráceným.

Ranná, městýs.

Brychta, Památky I, 175. — Adámek, Sborník okresu hlineckého. — Adámek K Kalich z Ranný, Památky východočeské. Chrudim 1900.

KOSTEL SV. JAKUBA, farní; r. 1350 připomíná se co farní; po r. 1620 filiální do Skuče; od r. 1786 farní; loď i zvonice kol r. 1718

přestavěny; v novější době od r. 1873 kostel častěji opravován, posledně r. 1895.

Budova orientovaná, stojí na místě povýšeném; zděná se součástkami z tesaného pískovce; jednolodní, se čtyřhrannou věží před průčelím;

presbyterium třema boky uzavřené, s opěracími pilíři z pískovce na třech rozích

Ira

iHxllí

ega

jfE

^............

Obr. 168. Ranná. Kostel sv. Jakuba.

závěru; k severní straně přiléhá sakristie (obr. 168.); pilíře o jednom ústupu s římsou proláklou; okna gotická bez kružeb. Při lodi na straně jižní předsíň; vedle této malé gotické okénko s nosy tvořícími zakončení v podobě trojlistu.

A=-.=

§~=

i=.:

rT H¹

'BET

Do věže a do čela lodi vedou jednoduché gotické vchody o ostrém oblouku hladce přitesaném; postranní vchod do lodi rovněž původní gotický, článkovaný lištou a žlábky (obr. 169.); z presbyteře vede do sakristie gotický vchod vodorovně zakončený. Klenba v presbyteři gotická o dvou částech, v závěru pět kuklí s mělkou kuklí po šíř; přilehlé pole obdélné o křížovém klenutí; žebra jednoduchá s proláklými okraji, mezi nimi pruh; svorníky dva okrouhlé; konsoly žeber nové. Sanktuarium jednoduché (obr. 170.), gotické s mřížkou.

V lodi, současné s presbyteři, strop JiL plochý rákosový. Stavba původní z XV. věku. Při opravě přišlo se na stopy maleb, jež však odtlučeny a zatřeny.

il

---------<

Z Cbnv

unmu i

: ^==S=ýz==*ř=E!~'

------.....rrrrrrrr:'.____

Obr. 170. Ranná. Sanktuarium.

Obr. 169. Ranná. Profil portálku a žeber.

Presbyterium uvnitř široké 6 m, dlouhé 6⁻20 m, loď široká 9'5 m, dlouhá 10'10 m, síň věžní široká 27 m, dlouhá 2'3 m.

Svícny mosazné, gotické, točené s třemi prsteny; dva větší a dva

menší.

Kalich stříbrný (na faře) (obr. 171.); noha šestidílná, okraj profilovaný, plochy ryté, na třech hlavičky andělské (obr. 172.); nodus šestidílný, na třech dílech plastické hlavičky, na třech kartušky. Spod kupy rytý; ozdoby ryté skládají se dílem z kartuší, dílem ze zátoček; na spodu kupy tvary lupenové.

Na spodu nohy současný nápis:

KALICH TENTO GT DIELA DO KOSTELA RANSKEo ZA DRZENIIJ PASTWI R Y CHNBERSK Y° UROZENE⁰ PANA WACZLAWA BERKY Z DUBEE Z LIPPE° GEOTI CZYE RADDY LETHA 1581.

Výška 0 20 vt> průměr hoření 0*108 m, dolení 0*13 m. Patena stříbrná, starobylá z jiného kalichu; na ni rytý znak s radlicí a písmena A W Z.

Zvony na věži. 1. Průměr 0 91 m, výška 0*74 m.

Nápis na hoření obrubě:

43?

-V

Jtoo brnnint m° bceb⁰ \xxxxxx0 Íjbc campana fusa bsí ab f;mtorBirt omnipníents bst bí ĎBaÍB marts ťgtrtts bí mtmiunt J&.

Pod tím: H raobti roosabt bo raní.

2. Průměr 0'75 m, v. 0 50 m.

LÉTA X PANIE MDXXXXVI TENTO ZWON SLYT GEST SKRZ WA-CLAWA W.

3. LÉTA MDXXXXVII ZWONECZ SLIT V HRADCZI.

Obr. 171. Ranná. Kalich.

koj>

'O

:>a;

o;

O/j

Í0

Il6'

ířfe

Obr. 172. Ranná. Rytba na noze kalicha a znak na pateně.

posice (Vládycké).

Sommer V. 92. — Rybička, Památky arch. VII. Str. 359 a násl. — Sedláček,

Hrady I, 220.

Vládykové z Rosic uvádí se roku 1318. Od stol. XV. do r. 1611 drželi Rosice Talackové z Ještětic a roku tohoto koupil je Lev Burian Berka z Dubé, v jehož rodě ostaly do vymření r. 1714. R. 1718 koupil je Václav Norbert Oct. Kinský; rod jeho má je dosud v držení.

KOSTEL SV. VÁCLAVA (filiálný).

Prostá nepatrná zděná stavba pochodí v nynější podobě z XVIII. věku; průčelí barokové jednoduché, bez ozdob, o vysokém štítu s proláklými boky. Věže není; zvony umístěny v nízké, prkenné zvonici, stojící o sobě vedle kostela.

Hlavní oltář, s obrazem Zavraždění sv. Václava, barokní, vyřezávaný, dosti zdařilý s podobami andělů a medailonem Matky Boží boleslavské. Obraz sám, silně přemalovaný, upomíná fantastickým krojem a pojetím na způsob Ant. Machka.

V 1 o d i oltář, v němž nacházel se obraz sv. Jana Nepomuckého, nyní na zdi zavěšený; sv. Jan modlí se před podobou Krista; dole andílek, držící prst na ústech, nad sv. Janem vznášejí se andělé.

Na druhém, protějším oltáři obraz Nepoškvrněné Panny Marie; v rouchu modrém (svrchním) a bílém (spodním), držíc lilii, stojí na zeměkouli kol níž had se vine; vedle Panny Marie a nad ní andělé. Malba olejová. XVIII. st. S. 0 75 m. V. 2 m. Oba obrazy od jednoho a téhož neznámého mistra.

Na kruchtě obraz Panny Marie Ochránkyně, v popředí papež a císař (v kroji třidcetileté války). Malba na dřevě. XVII. st. střed. Malba umělecké ceny nevalné, avšak zajímavá ikonograficky.

Stojan na svíčky, železný, kutý; s dvěma kruhy nad sebou umístěnými. XVII. st. Na dveřích do sakristie vedoucích zámek a kování s tepanými ozdobami; řemeslná práce XVII. stol.

Uvnitř kostela a zevně ve zdi kostelní náhrobky pískovcové s nápisy a znaky.

Uvnitř kostela:

1.    LÉTA 1567 W PONDIELI PO NEDIELI POSTNÍ GENZ SLOWE

O CULÍ umřel gest waczlav sin urozeného pana waczlawa

TALACZKI Z GESSTETICZ A NA WLADIEZCICH ROSICÍCH A TUTO TĚLO GEHO POCHOWANO GEST. BU RAC NAM . . . MILOST . . . Dva znaky, Talackovský (hlava volská) s písmeny: W- T- Z- G- (Václav Ta-lacko z Ještětic) a Zásmuckých (sokol) M- T- Z- T- (Markéta Talacková ze Zásmuk).

PANE BOŽE RACZ

2.    LÉTA PANIE 1558 W SOBOTU PRZED PROWODNI NEDIELI UMRZEL UROZENY PAN .... Z GESSTIETICZ BYTÍ MILOSTIV DUSSI GEHO. Se znakem Talackovským.

3.    LÉTA PANIE 1588 V AUTERY PO PAMATCZE BOŽÍHO VSTAU-PENI UMRZELA GEST UROZENA PANI MAGDALENA ZASMUCKA Z ZA-LUŽAN A NA HROBOWICICH, GEGIZTO TĚLO TUTO POCHOWANO A POHRZBENO GEST. Se znakem Zalužanských (půl jelena).

4.    LET HA PANE 1584 W STRZEDU V DEN PAMATKY SV. JANA STIETI .... CERA UROZENÉHO PANA GINDRZICHA TALACZKI Z GES-

STICZ A NA SYNCZANECH

Se znakem Talackovským.

5.    LÉTA PANIE 1590 V PATEK PO SV. MARTINIE UMRZEL GEST SYN UROZENE P. GINDRZICHA TALACZKY Z GESSTETIC A NA SYN-CZANECH A W NEDIELI PRZED SW. ALZBETAU V ROSICÍCH ... Se znakem Talackovským.

6.    LÉTA PANIE 1590 PRZED PAMÁTKOU HROMNIG UMRZELA .... GESSTIETICZ A NA SYNCZANECH W NOCI NA PONDIELI A WE CZTWRTEK TO TYHODNE POCHOWANA. Se znakem Klusáků z Kostelce (dvé veřeji).

7.    Juta pante 1608 roe qturfok pnout postní umrzla . .. (gmibrpdja íEala^ki; ... a teto gegt tuto ge potí) o mano. Se znakem Talackovským. Zvenčí na zdi kostelní:

8.    Teta pante 1545 o patek pcjeb sítjeboposít utnqeí neojeng pan Han (Halaqho ) cOessíiettc) a na Jesfocpcf; a tuto porfjoroan gest, pane Bojte rae) tniloslío btjit bussi geí)0. Se znakem Talacků.

9.    Teta pante 1553 o sobotu prjeb proraobnt nebtelt untrjela urojena pantt Jtuna ^skroroabska )e ^skroroabu manželka urojeneíjo JBatta íEalaqka ) (Oessfieítq a na Bostqití; a tuto potfjotoana gest. JBaite Bofie cac) ntt-lostío bpít bussi gcgi. Se znakem Škrovádských (půl býka).

10.    Teta pante 1610 ro patek .... Hmbrjuíja íHalaqktj) ©essíieítc) a na Bostctd) a tuto obpocp

Postava ženská, zdařile tesaná; držící v sepjatých rukou kvítek; v levo v dolním robu znak Zásmuckých. Vedle značka CK.

11.    Teta $anie 1594 bett sroafeíjo Hana Bríitele utnrjel urojent; pan Han Bkraufjliqkt) j Hnienic), geíjojío íielo tuto obpocproa, orjekamagtc) prissít sgna Bopíjo a mtecíneřjo jírocfaT

Znak Okrouhlických (růžky) a značka W. B. nad znakem.

Ve zdi hřbitovní několik kamenů náhrobních polozapadlých, s nápisy nečitelnými; dva s postavou rytíře, jeden s erbem Talacků, jiný s lovčí trubkou ve štítu.

Na zvonici tři zvony.

1. Největší (puklý) zvaný Doubrava, dle blízkého háje, v němž dle pověsti byl jeden čas ukryt a opět nalezen; o zvonu tomto, jenž patří k největším na celém Chrudimsku, kolují různé pověsti. Dm. P37 m. V. 1 m.

Na hoře trojřádkový nápis:

JAKOŽ MOGZISS POVYSSIL HADA NA POUSSTI, TAK MA POVYSSEN

BYTÍ syn czloweka aby kazdey kdož wieri w nieho nezahynul

ALE MIEL ZIWOT WIECZNY NEBO TAK BUH MILOWAL SW1ET, ZIE SYNA SWEHO GEDNOROZENEHO DAL, ABY KAZDY KDOŽ WIERI W NIEHO NEZAHYNUL, ALE MIÉL WIECZNY ZIWOT. 2 NEBT NEPOSLAL BUOH SYNA SWEHO NA SWIET ABY SAUDIL SWIET, ALE ABY SPASEN BYL SWIET SKRZE NIEHO. Po straně: LETHA PANIE MDLXXXXI SLYT GEST ZWON TENTO KE CZTI A K CHWALE BOZI ODEMNE MISTRA ELYASSE ZWONARZE V HRADCI NAD LABEM.

2. Dm. I05m. V. 0'82 m. Nápis dvouřádkový:

Mnno i bomtni z mtEsimo z quingeufeaimo z bmmo z V z Í)ec campana 2 fusa z esí tu laubem z bet z aíqu z geitifticts z mařte z sanctae z fusa ej! íjraecj z super z albea z firma z urhe z Jíl anbre z tu utUam rosstce s be s beus z feltcem z aíqu z itítlem 2 faoeaí 2 ttt laxtbem z suam.

Pod nápisem reliefy; na jedné straně krucifix, a Ip>S, na druhé straně

sv. Ondřej.

3. Dm. 0 76 m. V. 0 58 m.:

Kol koruny: uerbum z bomhtt z mauet z ttt eíernum z slomo pattie z jusíaroa z ua rateht;.

Dole; Eeía pattie z m 2 v z 1 z vn 2 tento z jmou z sítí z ub 2 @§aita jmmtarje 2 o mtesíie íjrabqtj 2 nab 2 lahent 2 bo bohrp^o 2.

ZÁMEK jest rozsáhlé stavení se dvorem a zahradou a někdejší jízdárnou; skládá se ze dvou části, berkovské, sloužící nyní za sýpku a místnost hostinskou, a křídla s kaplí postaveného 1728 Štěpánem Vilémem hr. Kinským.

Křídlo berkovské ve slohu pozdní renaissance má hlavní vchod se strany nynějšího dvora hospodářského. Parapet se schody vede k jednoduchému portálu renaissančnímu; nad ním znak berkovský v kartuši a písmena

B.F.L.H.B.Z.A Z L. P.N.R.W R . A SL.

Znamená: Bohuslav Ferdinand L(adislav?) Hrabě Berka Z Dubé (D vynecháno) a z Lipého, Pán »na Rychmburce, Wladyckých Rosicích a Slatiňanech.

Bohuslav Ferdinand nastoupil panství 1650 a zemřel r. 1653.

Za vchodem prostranná síň klenutá, místnosti přízemní přestaveny; v poschodí prostranná síň; místností celkem dobře zachované mají stropy ozdobené štukaturami; v jedné z komnat na stropě osmihranná zrcadlová plocha, v druhé čtyřlistá, v třetí uprostřed ovální, v ploše obdélníkové s proláklými rohy; vesměs profily renaissanční s ornamentikou skládající se z vaječníků, vavřínů a listoví. V jedné z místnosti (v právo od síně) ostění vlašského krbu; na dveřích vedoucích k půdě znak berkovský.

V křídle pozdějším ku staré části připojeném kaple Nejsvětější Svátosti oltářní; tato má ovální tvar s výklenky na osmi stranách.

Hlavní oltář, barokní rámování; znak Kinských a Dietrichsteinů. Obraz Poslední večeře Páně od P. Brandla a Hahvachse. V místnosti o sloupech sedí Kristus s apoštoly kol kulatého stolu; nad stolem roz-

•-*

KRANCÍS ANTON f» ANNO-MOC

'k-    ^

COMES BERKA• 5 LXXVIII

0!

HPH?

b.>

tKr

t°ÍS§(SS

Obr. 173. Rosice. Vchod bývalé jízdárny z i. 1678.

svícený lustr; dole v popředí stupně, na nich kniha a konvice. Výborný obraz s vervou provedený, s effekty světelnými, nyní velice sešlý a zatmělý. Šířka 2‘80 w, výška cca 4 m. V zadu signatura:

Petrus Brandl & Holbwox pinxerunt Pragae.

Krom toho nápis:

Sacellum anticum Venerabili Sacramento Sacrum ab Illm. et Excellm. D . D . S . R . J . Comite Stephano Wilhelmo Comite Kinski (následují titule) erectum Ao. 1728.

Krucifix v tabernakulu hlavního oltáře; kříž dřevěný, černý, na něm Kristus mosazný; silně prohnuté tělo, dobře modelováno a ciselováno. XVII. stol. Výška 062 m.

Svícny dřevěné, vyřezávané. XVIII. stol.

Poboční oltáře; v architektuře mramorované zlacené řezby: kamenování sv. Štěpána a stětí sv. Barbory; na hoře postava sv. Štěpána a na druhém sv. Barbora, po stranách jich andělé (bílí). XVIII. stol.

Cínové svícny.

Obraz Panny Marie, Černé, s Ježíškem, vedle hlavního oltáře na zdi; malba na plátně, upevněném na dřevěné desce; půda zlatá; určité kontury, tvář Panny Marie sličná. Po stranách u hlavy Marie MP & Y. Kopie hieratického obrazu; XVII.'—XVIII. st. V. 036 m. Š. 0*22 m.

Před zámkem sad, založený nepochybně za doby posledních Berků, v něm salla terrena; za sadem bývalá jízdárna, obdélné stavení, sloužící nyní za skladiště cukru; podélná strana článkovaná 15 plochými pilíři. V průčelí vchod (obr. 173.) mezi dvěma pilastry, poloobloukem sklenutý, nad ním v klenáku ostrve pánů z Dubé; výše hraběcí koruna a nápis: FRANCIS. ANTON COMES. BERKA ANNO MDCLXXVIII.

Ve světlíku nade dveřmi mříž kutá, železná, složená z prutů stáčených ve spirály, symetricky rozdělené. Na dveřích (nových) dvě stará kruhová klepátka; podklady s dlouhými závěsy, vybíhajícími v obludné hlavy; detaily provedeny sekanou a rytou prací.

Rozpakov, bývalý hrad.

Sommer V. 25. — Sedláček, Hrady a zámky I. 190.

ů

V lese k Podolu se táhnoucímu, mezi Nerozhovicemi a Dolany na skalnatém ostrohu zbytky starého hradu, nyní téměř úplně porostlé. Celková rozloha, rozměrů neznačných dosud znatelná. Jméno Rozpakov, jež v lidu se zachovalo dodnes, uvádí Schaller i Sommer; jinak historicky známo není. Sedláček (1. c.) má hrad tento za tvrz vládyk z Dolan; počátkem XVI. st. držel blízké Dolany Václav Lorecký ze Lkouše, jenž je as 1520 prodal Burjanovi Trčkovi z Lípy, a sice dvůr poplužní a tvrz pustou.

Rozhovice.

Rybička, Památky II. 262.

KOSTEL SV. PETRA A PAVLA, filiálný do Městce Heřmanova; připomíná se r. 1350 jako farní; v 2. polovině XVI. věku farní pod obojí; po bitvě bělohorské připojen k Městci. V 1. polovici XVIII. stol. přestaven od Jana Josefa hraběte ze Šporku.

Stavba uprostřed vsi, na vyvýšeném místě, po schodech přístupném; orientovaná, zděná, omítnutá, jednolodní; presbytéř třemi boky uzavřen, bez opěrných pilířů; na jižní straně věž, jejíž dolní čásť jest pozůstatek původní stavby. Se strany opačné vede do kostela sinec (zánovní), do jehož zevní stěny zazděn fragment (hoření část) gotického sanktuaria, přesné pracovaného; skládá se z vypjatého oblouku, vyplněného kružbou vybíhající dovnitř ve dvě lilie, pod těmito štítek erbovní, prázdný, po stranách oblouku, jenž vybíhá v růžici, po jedné fiále, mezi touto a středem oblouku dvě slepé gotické arkády. Výška fragmentu 1'00 šířka 0 64 m. Vnitřek kostela, podobně jako zevnějšek prostý, strop plochý.

Na hlavním oltáři s obrazem podřízené ceny dřevěné sošky sv. Václava a sv. Ludmily z XVIII. stol.

Kazatelna dřevěná, na ni obrazy evangelistů; prostřední práce, z 2. pol. XVII stol.

Svícny cínové, čtyři, noha trojdílná, z plastickými hlavičkami. XVIII. stol.

Sakristie pod věží; čtyřhranná prostora mohutného zdivá s valeným klenutím; okénko uvnitř obloukem uzavřené, zevně čtyřhranné; šířka prostory (na straně okna) 275 m, hloubka 2'60 m\ okno vnitř 0'97 m široké, zevně 035 m\ tlouštka zdi L20 m. Ráz románský.

Zvonice nad sakristií, pozdější přístavek, přístupný po dřevěných schodech zevně umístěných. Na hranici, na níž zavěšen zvon, cedulka s nápisem z r. 1725:

Ista CaMpana beneDICta fVerat gVarta IVnII ab Vno Abbate Ottone.

S. Petrus et Paulus.

Zvon: 1. Průměr 0’76 m. Výška 0'64 m. Nápis kol koruny ve dvou

řádkách:

fenfo ^rticm btjelatt gesf ks cjít a třjroale panu boíju i sinalému pelru skqe mtjsfra jtuonarje na íjoradj hufntjrf;.

Pod tím na jedné straně dva otisky medaile na císaře Maxmiliána II. a jeho choť, a tabulka obdélná; rámeček má na vnitřní straně liliovité ozubí; nápis:

sna; radit: jemtje pomtjne nejít; slonm páraje jafjtjne 1562.

2. Zvon malý, bez nápisu. Průměr 0 34 m; výška 0 28 m.

Rváčov (Sv. Mikuláš).

Adámek, Sborník 58.— Adámek, Monstrance ze Sv. Mikuláše u Rváčova (Památky

východočeské. Chrudim 1900.)

KOSTEL SV. MIKULÁŠE (filjálný); připomíná

se r.

1350 (ad

s. Nicolaum); od r. 1710 filiálný do Nasavrk; později (před r. 1770) do Kamenice Trhové. R. 1827 rozšířen, r. 1886 obnoven.

Budova orientovaná, zděná (obr. 174.); stojí poblíž Rváčova o samotě na návrší, uprostřed hřbitova. Tvar obdélníkový; presbyterium čtyřhranné, bez opěr, u něho na sever sakristie. Okna v presbyteriu polokruhová; zdivo silné, jmenovitě na straně jižní (1 54 rn). Klenutí presbyteře bez žeber ; oblouk triumfálný polookrouhlý; stavba původně románská; loď s plochým stropem pozdější, obdržela při poslední opravě okna gotického tvaru.

~e-i ; i ; ; i i í r

Obr. 174. Rváčov. Kostel sv. Mikuláše.

Šířka presbyteria 3'95 m, délka 3‘40 zv, oblouk triumfální 0’63w; šířka lodi 6 05 m—6‘40 délka 17 25 m.

Vnitřní zařízení nové.

Svícny cínové na postranních oltářích, čtyři; nohy trojdílné s květy. XVII. stol. konec. V. 0'42 m.

Monstrance mosazná (obr. 175.), rocaillová; noha ovální, tepaná; nad sanctissimem Bůh Otec, po stranách andělé; skleněné ozdoby, imitující drahokamy; plech dílem zlacený, dílem stříbřený. XVIII. stol. V. 0 47 m. Šířka nohy 0'19 m.

Kalich; kupa s tepaným a prolamovaným pokrovem. XVIII. stol.,

1. pol. Mosazná noha tepaná, pozdější.

Na věžičce (nové) dva zvony; nyní nepřístupné.

1. (Obr. 176.)4'86w v průměru, 4 04 m vysoký, s nápisem (obr. 177.): + CASPAR X MĚLCH + BALTHIOR.

2. Nápis (obr. 178.):

-f OREX GLORIE VENI -}- NOBIS -J- CVM MA.

p"„. W

u;

-VÍT⁻

V-

-C,ř<

^j. ■ »    ■&

-V- ^ i

.N. Várr^' . ,.j> -v *■ .

' kW ^

U' .v - , ■J ~E>N

v

//

'»V>* 4^s

r

v V-*

Obr. 175. Rváčov. Monstrance.

Restoky (Zestoky).

Rybička, Památky II. 258. — Nechvíle, Method XI. (1885) 28. — Sedláček,

Hrady a zámky I. 223.

Náleziště hliněných nádob u školy a u »Pustého mlýna«.

KOSTEL SV. VÁCLAVA, filiálný do Chrasti; připomíná se již r. 1115'|v£nadací listině kláštera kladrubského; (Erben, Reg. I. 89); r. 1350

plebanie, která v bouřích husitských zanikla; po válce třicetileté filiální do Skuče, později do Chrasti.

Budova orientovaná, zděná; jednolodní s věží; presbyterium quadratické, gotické, na obou nárožích nízké opěrné pilíře pískovcové.

W

lJ

R

V- i

— *7°V

83

Obr. 177. Rváčov. Legenda zvonu č. 1.

i®

Uvnitř opatřeno presbyterium jednoduchým gotickým křížovým klenutím; žebra silná, pěti-stranná, na obou šikmých stranách dovnitř proláklá; vybíhaji od prostých hrotitých konsol; svorník kruhový nese tvar štítu prázdného. Loď čtverhranná, se stropem rákosovým; pod věží v sínci křížové klenutí bez pasů.

Obr. 176. Rváčov. Zvon č. 1.

Budova původně románská; presbyterium z XIII. věku.

Hloubka presbyteria 5 m, šířka 4'30 m; loď 7'80 m dlouhá, 6‘70 m široká; sínec 2’75 m dlouhý; tloušťka zdi v sínci 1'15 m.

tet

Sanktuarium kamenné, na levo od hlavního oltáře (tento s obrazem sv. Václava, v brnění, vedle lev se znakem; XVIII. stol.); čtverhranný výklenek, nad ním trojboký štít, vybíhající v stejnoramenný kříž; štít vyplněn trojlistem. V. 090 m šířka 0'50 m.

fcj

Stopy nástěnných maleb, jež r. 1855 při obnově objeveny, ale většinou zabíleny; místy prorážejí jednotlivé postavy (evangelisté); na straně pravé různé postavy'obnažené; hubené, s dlouhými končetinami; některé klečící neb sedící ; silně konturované; barvy pobledlé; znázorňují buď vstání z mrtvých neb duše v očistci. XIV. (?) stol.

Obraz sv. Alžběty, udílející peníze*; slušná malba, energického rázu; datovaná 1733.    ]

Náhrobní kameny v podlaze, částečně vyšlapané:

1. Postava rytíře v brnění, s kladívkem hejtmanským; u nohou znak Talackovský (hlava telecí); nápis:

13

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

LÉTA 1610 W PATEK DEN MAUDRO . BOZI V PUL 2 HODÍ . NA . . . TALACKO . . . GEHOZTO TIELO W TOMTO CHRÁMU POCHOVÁNO GT . . . (etc.)

(Jest to nepochybně náhrobek Adama Talacka z Ještětic.)

+ <X TJ JIL j& ft

Obr. I78. Rváčov. Legenda zvonu č. 2.

2.    Znak Talackovský, nad ním tabulka s nápisem:

LETHA 1601 UMRZEL GEST GIN DRZÍ CH SYN UROZE : A STATECZ: RYTÍŘE ADAMA TALACKY Z GESSTIETICZ A NA ZIESTOKACH, BIEH ZIWOTA SWEHO DOKONAL V NEDIELIJ PRZED SV. KATERZINAU O 6 HODINÁCH NA NOC GEHOZTO TIELO TUTO POCHOWANO GEST.

3.    Podoba dvou dítek, se znakem:

LÉTA PANIE 1598 GOHANKA DCERA . . .

Kotlík cínový, šestistranný, prostý, s letopočtem 1671.

Monstrance mosazná (v sakristii), gotická; noha šestilaločná, nodus šestidílný; hoření část architektonicky upravena, s válcovým středem; podloha válce má liliovitou obrubu dolů i nahoru obrácenou; rovněž vrch, vybíhající v šestiboký jehlanec, ozdobený krucifixem; po stranách pilířky s fialami, obě křídla vybíhají dole v lupenovitou volutu. XV. stol.

Výška 0'55 m; šířka 0T8 m, průměr nohy 0'15 m.

Zvony na věži:

1.    Průměr 0’67 m, v. 054 nr.

Jteta hojtljo ftstrifjo cjftjrsíefjo beoahesatefjo brufjefjo sítí gest tento pntt. amen!

2.    Průměr 047 w, v. 037 m. Bez nápisu; tvar zvláštní, v podobě kotle.

3.    Malý, bez nápisu.

Seč; městečko.

Sommer V. 265. — Sedláček, Hrady a zámky I. 154.

Sídlo vladyk ze Seče; r. 1318 Svěnek ze Seče; v XVI. stol. do r. 1583 městečko Seč i dvůr byly v držení Trčků z Lípy; 1596 zakoupil je Karel Záruba z Hustiřan; r. 1628 od Jana Záruby koupil je František de Couriers a spojil s panstvím nasavršským.

KOSTEL SV. VAVŘINCE, farní; plebanie r. 1350; v XVII. a XVIII. st. filiální do Bojanova; r. 1787 zřízena lokalie, 1854 fara. Kostel postaven nákladem Karla Záruby z Hustiřan; r. 1620(?) dostaven.

Budova zděná, orientovaná, stojí na prostranném náměstí; skládá se z dlouhého presbyteria, třemi boky osmiúhelníka zavřeného, a lodi, zevně čtverhranné; před ní věž (obr. 179.); kol do kola běží římsa renaissanční; pilastry nárožní kvádrované ve způsobu renaissančním; v presbyteriu velká polokruhem zavřená okna (obr. 180.). Postranní vchod okrouhle sklenutý, po jeho stranách znak Zárubovský (Karla Záruby z Hustiřan) a Waldštejnský (Anny manželky jeho, rozené z Waldštejna).

Vnitřek kostela až na částečně novou malbu úplně zachován v původním stavu; loď tvoří uvnitř osmihran, nad ním plochá kuple, s hlubokými kuklemi; následují tři travée v podélném pokračování lodí; vlastní presbyteř skládá se z jednoho pole a závěru; na klenbách jakési imitování starých hvězdových klenutí, jehož útvary vyznačeny jsou silnými obrubami štuko-

mi

! ji i A i i! i / \

i W

Obr. 179. Seč. Kostel sv. Vavřince.

vými. Římsy silně profilované na lesenových pilastrech. Na čelní straně osmihranu kruchta, po obou stranách výklenky. Na stranách protilehlých oltáře sv. Antonína a Panny Marie; ploše řezané rámy barokové.

Délka kostela 38 m\ délka lodi uvnitř 10 5 m; šířka 14; délka choru se závěrem 18'3 m\ šířka 7⁻5 m.

Kazatelna rocaillového tvaru, zeleně a hnědě natřená; na ní bíle natřené sochy víry, naděje a lásky. XVIII. stol.

Křtitelnice cínová (obr. 181.), šestihranná, na nohou vybíhajících v drápy, horem hlavy; jednotlivé stěny křtitelny i víka ohraničeny ozubím liliovitým, charakteru gotického; před ním dole a nahoře lišta renaissanční. Na dvou stěnách plastické lví hlavy, na dvou ryté znaky Schonfeldovský a Waldštejnský; na ostatních dvou nápis:

Diesen Taufkessel haben machen lassen in das Gotteshaus der Hoch

undt Wohlgebohrne Herr H. Rudolf Wentzel Graf von Fraw Ehegemahlin Fraw Fraw Victoria Magdalena Grčifin von

Schonfeldt undt dero Schonfeldt

13*

geborne Grdfin von Waldstein Herr und Frau auf Saulu n Lombringen, Schon-waldt, Kain, Prodlitz, Setsch und Netlucks.

Datum den 1. Januarius Anno 1669.

Výška bez víka 087 m, víko 0*70 m, šířka 0'70 m.

Dvéře do sakristie vyřezávané, renaissanční, s kováním. XVII. století počátek.

...

•5=2

/m

___ "

A.

ti

i;

um

o.

T?

!V:

_í£

l|;r

li

í.:m

*■

•\ f

'«3ET

//■ó ^ *

Obr. 180. Seč. Kostel sv. Vavřince.

K a s u 1 e atlasová, bílá, s květy a větévkami vyšívanými tamburiro-váním. XVIII. stol.

Zvon na věži:

Průměr 1 m, výška 075 m.

GEGOSSEN VON SCHNEDER 1N KÓNIGRAETZ 1828 UNTER DEN LOKALISTEN H. JOSEPH CZASTEK.

Reliefy sv. Jana Nepomuckého a sv. Floriana.

Dva menší zvony z téže doby.

Socha sv. Jana Nepomuckého blíže kostela; sv. Jan stojí, drže kvadrátek v ruce, před ním anděl s křížem. Na podstavci znaky Schon-

m:

KvynrrVwVVVWX,

l    (

i

I

gs

f M.

h.t

ÁA

Obr. 181. Seč. Křtitelnice cínová.

fěldovský a Michnovský. (Josefa Fr. a Kateřiny, rozené Michnové z Vaci-nova). XVIII. stol. poč.

hřbitovní kostelík sv. Štěpána za městem; jednoduchá stavba, presbyterium čtyřhranné; vnitřek prázdný.

ZÁMEK BÝVALÝ, nyní sloužící za sýpku; se dvorem; sídlo nové zřídil Václav Záruba z Hustiřan již před r. 1577; v nynější podobě pochází zámek z doby Karla Záruby.

Do dvorce vede prostranná brána kvádrovaná; na právo hospodářské stavení, na levo někdejší zámek, obdélné stavení s výstupkem na straně

zadní; do zámku vede portál pískovcový, poněkud sešlý, dobře tesaný (obr. 182.). Po stranách vchodu polokruhem zavřeného sloupy kanelované, v dolní části v kanelurách lišty; na sloupech kládí, nad tímto tympanon polookrouhlý, korunovaný uprostřed nahoře dvouhlavým orlem; po stranách

mm

"~m

ĚE

UJÍ

i 4Hs

US

■4

■I'-

Sp

jt

£í

p,

IJk 3K

. "%

^Hfli

■ •*

.,.. ,■'->»

#■

Obr. 182. Seč. Portál zámku.

postavy rytířské; v tympanonu rozděleném hermou dva znaky Zárubovský a Waldštejnský s opisy:

KAREL ZARUBA Z HUSTIRZAN A SEDCZI G. M. CZISARSKÉ 1610.

ANNA ZARUBOWA ROZENA Z WALDSSTEINA A SEDCZI 1610.

Vnitřek spustlý; klenutí propadlo, ostění vlašských krbů, jež zde bývaly, vylámáno.

Slatinany.

Schaller, XI. 17. — Sommer, V. 269. — Heber, Burgen IV. 195. — Rybička, Památky I. 213. — Sedláček, Hrady I. 147.

Jakožto majitel zboží přichází v XIV. stol. rod zvaný ze Slatinan; v letech 1525—1547 bylo v držení obce chrudimské; od r. 1575 byl majitelem Bohuslav Mazanec

z Frimburka, v jehož rodě ostaly Slatinany do r. 1594. V XVII. stol. vystřídala se řada majitelů, až r. 1732 Josef hrabě Schonfeld |připojil Slatinany k panství nasavršskému.

KOSTEL SV. MARTINA, farní, uvedený r. 1350; po bitvě bělohorské filiálný do Chrudimi; od r. 1801 farní. Budova zděná, orientovaná, druhdy jednolodní, s věží; presbyterium trojboké, druhdy bez opěrných pilířů.

Opravy v r. 1769 a 1845; v letech 1891—1892 dle plánů Fr. Schmo-ranze přestaven, rozšířen a zvýšen a přeměněn v trojlodní. Délka presbyteria 3'35 w, šířka 4‘75 m\ délka lodi 12 25 m, šířka (původní) 6 50 m. Vnitřní úprava nová.

V presbyteři zazděny náhrobky:

1.    Náhrobek pískovcový se znakem; nápis rytý:

LÉTA PANIE 1596 W NEDELI PO HROMICZIJCH UMRZEL PAN PAWEL RACHMBERK SYN UROZENÉHO PANA ALBRECHTA RACHM-BERKA Z RACHMBERKU A TUTO JEST TIELO GEHO POCHOWANO GEHOZZ DUSSI PAN BUH RACZ MILOSTIV BÝTI.

Konec nápisu na kartuši v prostřed umístěné.

2.    Náhrobek z bílého mramoru, s podobou ženskou a nápisem:

.... tu auíerutj průb stuaftjnt Oirjim umrzla g urovná panij Jtnu^ka Bapaunoua ? ítibierijoua ...

3.    Náhrobek z pískovce; nápis na okraji setřelý, pokračování na desce střední, pod touto znak vysoce plastický Škopků z Otradovic.

.... icj a na... tfťřx... gígijjfo íielo fnfo ubpucjiua ocjukauagu uese-Ieíjo \ ntríutjd) ujkujissuni.

4. Náhrobek z červeného mramoru uměle pracovaný; v hoření části deska s nápisem:

LETHA 1580 TUTO LEŽÍ A POCHOVANÍ SAU SINOVÉ UROZENE0 WLADIKI PANA BOHUSLAWA MAZANCZE Z FRIMBURKU NA MIMONI A SLATINANECH, PISARZE MENSSICH DESK ZEMSKICH V KRÁL. CZESKEM 1 VILÍM STARZI 4 LET A 36 NEDELI. 2. LÉTA 82 VE CZVRTEK PO S. RZEHQRZI VILÍM TOHO GMENA 2. STARZI TRZI SSTWRTI LÉTA A 3 . TlHOZZ LÉTA V PATEK PO SV . DIWISSI ADA STARZI 21 NE A 3 DNI DÍTKY UTESSENE . P . BÓ ZAS DANE.

Pod nápisem výborně tesaný znak ve věnci vavřínovém.

5.    Náhrobek pískovcový se znakem Malviců z Malvic a nápisem rytým:

Leía 1577 u pafek pu {tu. Gtvjij biu(j jituufa rtuuljn bokunala nrojcna

pani.....Bnbotuqotua tnattjulka urnjunEÍjn Pana Wulbr|iífya Maluics

\ Maltuic gugijjfu buflg Pan Bu(j raq ntilu{íiu btjfi.

6.    Náhrobek pískovcový se znakem Lhotských ze Zásmuk a nápisem :

Ma paniu 1578 tu braíjau {Irjebn pn{Int bukonala jjituuí ftuug urojena

Panij Bnna . . . nrujenEljo pana Bermana JCJjnfskuljo Jasntuk.

7.    Náhrobek pískovcový s podobou ženskou; tato má plenu na hlavě; kroj se vzedmutými rukávci.

Nápis setřelý: 2tefa . . .. Etbifcífyoroa ...

8.    Náhrobek z bílého mramoru s podobou ženy, hrubě tesanou, držící v náručí děcko zavinuté. Nápis:

Lsía tem n jbbofu na Ttebieli frplij abnenfi Urojerta pant Kafecpna Bmebooa \ Libiuíjona nntrpla g£jl prjt btEÍaíkn a ínío podjunana gejl, gBgi^ín buflij Pan Bul) raq ntiíojíin bgfi.

Zevně zazděno do zdi kostelní několik menších náhrobků a fragmentů vesměs pískovcových; zejmena štít s nezřetelným znakem, fragment s reliefem, znázorňujícím vyzvědače s rožněm vína; malý náhrobek s děckem, spočívajícím na hlavě umrlčí, vedle přesýpací hodiny; podobný kámen (na presbyteři) s andělem při umrlčí hlavě, vedle znak se lvem. Letopočet 1647; pod tím kámen s letopočtem 1631.

Zvony na věži:

1.    Průměr 0'705 m\ výška 060 m.

Nápis:

GOSS MÍCH IGNATCIUS DRACK IN KONIGRÁTZ 1791.

Po obou stranách nápisu pruhy s rokokovými ornamenty; na plášti na jedné straně relief sv. Václava; na druhé Kristus na kříži, pod nim Marie.

2.    Průměr 0’60 m, výška 0'50 7n.

Nápis na horním okolku:

PRZIPRAVUGTE CESTU PANIE . HLAS VOLAGICIHO NA PAUSSTI 1781; dole: V VISOKIM, MEGTIE.

Na plášti po jedné straně krucifix, na druhé kartuše s nápisem*

FUDIT IOANNES ZEGDA ALTO MAUTÁE 1781.

3.    Průměr 0'54 m; výška 0'44 m.

Pruh s nápisem:

+ fenfo f jromt f bielal f irtte f on f mutEitt f gira f bnbrtljn f bila.

4.    Umíráček, na plášti reliéfní obraz sv. Václava.

ZÁMEK knížete z Auerspergů, s parkem, na mírném návrší nad Chrudimkou, zaujímá místo někdejší tvrze. V XVI. stol. rozšířena stará tvrz v zámek, který se skládal z prostého obdélného stavení a dvou postranních křídel. Dobou novější zámek opět rozšířen, opatřen branou, věží a věžičkami a nově upraven. Ve schodišti a komnatách četné podobizny; starobylý nábytek vykládaný XVIII. stol.; skleněné nádobí, namnoze broušené, XVIII. stol., fayence a pod. V tak zvané Svýcarně v parku fayen-cové nádobí, a židle s lenochy vyřezávanými.

SLOUP se sochou Spasitele, na silnici u cesty, vedoucí ke kostelu; vysoký dřík, hlavice korintská, na ní postava Krista žehnajícího i na podstavci nápis:

HONORI AETERNO OMNIPOTENTI SALVÁTOŘI MAGNO SALUTIS DEO ET DOMINO NOSTRO EX VOTO STÁTUAM PRAESENTEM AMBO CONJUGES ERIGERE JUSSIMUS DIE 6. FEB. ANNO MDCLXXXIII. SALV AS NOS DOMINE QUONIAM SPERAMUS IN TE.

Sloup zřízen nepochybně na paměť moru a k uctění sv. Salvatora.

Sloup s obrazem P. Marie, (Schmoranz, Posel z Východních Čech 1874 č. 11.) nad Slatinany a Škrovádem, poblíž silnice k Nasavrkům, gotického slohu, postavený r. 1852. Obraz P. Marie malovaný na plotně z červeného mramoru, čtyřhranné, vrchem polookrouhlé; Panna Maria s hlavou nachýlenou, má ruce přes ňadra složené. Na zadní straně desky 0‘95 m vysoké, 075 m široké, letopočet 1444. Obraz nalezen prý ve sbo-řeništi kláštera Gamingu v Dolních Rakousích.

Sobětuchy.

Žároviště posud neprozkoumané.

Smrček.

Sedláček, Hrady a zámky I. 170.

KOSTELÍK SV. ANNY filiálný (do Žumberku); r. 1350 farní. Stavba zděná, omítnutá, orientovaná; jednolodní, před lodí věž čtverhranná ; presbyterium třema boky uzavřené, původně gotické, bez opěrných pilířů. Schéma kostelíka podobné jako v Pochobradech a Nasavrkách

v\

'■iiir r f r r i f i⁷ ť r r-

Obr. 183. Smrček. Kostel sv. Annj.

(obr. 183.). Zevnějšek s mírně vystupujícími pilastry, tvar oken i dveří z XVIII. stol.

Uvnitř presbyterium má z části původní gotickou klenbu o silných žebrách jednoduše na hranách přiseknutých; konsoly, k nimž žebra sbíhala, jsou odstraněny; nyní opírají se o leseny v XVIII. stol. zřízené; závěrník okrouhlý prostý. V lodi strop prkenný.

Délka lodi uvnitř 6'55 m, šířka 5'40 m; délka presbyteria 4'50 t/z, šířka 3'84 m; tloušťka zdí 0 80 m.

Hlavní oltář, dřevěný, s obrazem sv. Anny, ceny podřízené, pochází dle letopočtu za oltářem z r. 1669.

Z v o n y na věži, oba s nápisem: ME FUDIT ANTONIUS SCHÓNFELDT ANNO 1700 VETERO PRAGAE.

1. Průměr 048 m, výška 035 m; 2. 0 42 m : 0‘30 m.

ii

mi

Hil

-w-7 ?r f r ? i* i°

Obr. 184. Stolany. Kostel sv. Mikuláše.

Stolany.

Heber, Burgen III. 222. — Rybička, Památky 1857 II. str. 155. — Sedláček,

Hrady a zámky I. 188.

Nejstarší zpráva z r. 1228 v listu Přemysla Otakara I., jenž potvrzuje a rozhojňuje nadání Benediktinům kláštera v Opatovicích; mezi jinými věnuje ves Stolany s příslušenstvím (Erben Reg. 338.). Do zboření kláštera r. 1430 přináležely Stolany Benediktinům, i pak ostávaly při zboží opatovickém. Okolo r. 1530 jsou již samostatným sídlem s tvrzi, a přináleží pánům Andělům z Ronovce. Počátkem XVII. stol. staly se majetkem komory královské; r. 1608 prodal je Rudolf II. Ladislavovi Berkovi z Dubé, jenž je spojil s panstvím Heřmano-Městeckým.

KOSTEL SV. MIKULÁŠE BISKUPA (filiálný); stavba zděná, orientovaná; se hřbitovem, obehnaným příkopem a zbytkem náspu. Skládá se z presbyteria, lodí a čtyřhranné věže, sloužící zároveň za předsíň (obr. 184.). Závěr presbytéře trojboký, s masivními sešikmenými pilíři na hranách; v severovýchodní části opatřen opěrnou zdi. Okno s hrotitým obloukem bez kružby jen na třetí jihovýchodní a jižní straně závěru; loď opatřena (dvěma) okny jen na straně jižní. Věž (obr. 185.) v hořením patře má prostá gotická okna; patro zakončeno cimbuřím, o pěti zídkách na každé straně, jimž odpovídá patero obloučků na dolní straně cimbuří; na nárožích chrliče. z pískovce tesané, zvětralé, v podobě skrčených oblud. Nad cimbuřím čtyřboký jehlanec do špice cele vyzděný. Podobná věž nachází se v Opa-tovicích; stavba věže i kostela pochází ze XIV. věku, kdy Stolany klášteru

.-lei

■ví

:is

mm*

'r

ět

v.

í-

li

Obr. 185. Stolany. Pohled na kostel.

Opatovickému náležely. Do věže zazděno několik obloučků drobných, pocházejících nepochybně z obloukové římsy původně románského kostela, jenž před tím zde stával.

Vnitřek kostela prostý; předsíň věže a sakristie na severní straně se nacházející klenuté; strop kostela rákosový, plochý, zřízený r. 1795 na místě staré klenby. O tom svědčí nápis na tabulce druhdy za oltářem se nacházevší: Anno InqVo EheV Is fornIX TeMpLI Beatl NICoLal In VICo StoLan Leňte CasV Ira Cassata taLIter faCta íVIt. Sub praenobili D. Directore

Dominii Josepho Kosel, Curato territorii D. Antonio Franc. Melzer cum libera industria D. Ioannis Ondraczek consulis civitatis Heřmanoměstensis. Na zadní straně: 1795 dne 16. Maje.

Věž dlouhá 6 11 m, široká 5'96m; zdivo 1*26m tlusté; prostora chrámová uvnitř 16'90 m dlouhá, 5*27 m široká.

Na levé straně v presbyteři sanktuarium kamenné s dvířkami železnými; horem ukončené sploštělým vypjatým obloukem, po stranách pilířky šroubovité točené, XVI. stol., počátek. Šířka 0'96 m, výška 1‘40 m.

Kámen náhrobní s nápisem

gfein.

Léta Panie Tisyce⁰ petiste⁰ cztr... cate⁰ devate⁰ umrzela pani Dorota urozené⁰ pana Achylesa Anděla z Ronovce manželka tu nedeli przed swatym Martinem.

Uprostřed znak s podobou zvířete. Svícny cínové, 6 větších a 2 malé, nohy plasticky zdobené; dříky soustruhované. XVII. stol.

Ornát vyšívaný aplikací, červené a modré barvy, kontury obšívané XVIII. stol.

TO

Obr. 186. Stolaňy. Křtitelnice kamenná.

Zvony na věži:

1. Nápis v gotické minuskuli. Průměr 0'83 w, 0'62 m.

díltmn + bonitní + iinlrjtTtto -b aer⁰ + fepíuagrpmn + Jcbo fjrr rampana Hb fu|a rjl Hb ab Ianbc Hb bri *b půa 4* xps — marpa

2. Průměr 0'61 m, 0’47 m.

Jlnno bontint m car faxmti fjrr rantpana fufa m ab laubrm bri onntt-

poírníts.

Na trámech cedulka plechová s nápisem z r. 1725.

Ista CaMpana beneDICta fVerat qVarta IVnII ab Vno abbate Ottone.

Křtitelnice pískovcová (obr. 186.), na hřbitově, o nízké noze, kali-chovitá, 0’82 m vysoká, 074 m široká v hořením průměru.

DVŮR se staveními obytnými a hospodářskými; na zadní straně zdi nádvorní brána jednoduchá, renaissančního slohu, na ní dva znaky: štíty terčové s helmy a fafrňochy; v jednom štítě podoba zvířecí (zajíc?), v druhém obrněná rukavice. Znaky přináležejí Václavovi Plesovi Heřman-skému ze Sloupna a manželce jeho rozené Andělové z Ronovce.

Štrádov, zřícenina.

Rybička, Památky II. 41. — Sedláček, Hrady a zámky I. 159 (plán polohy).

Hrad zdejší spojen býval se zbožím nasavršským; dle něho sluli majitelé »ze Stradova«; r. 1457 uvádí se jako zbořený (munitio diruta Stradov). Leží na svahu, nyní lesem zarostlém, na pravém břehu Chru-dimky, napříč proti Práčovu. Na rozvalině nevelkého rozměru znatelná mimo jiné zbytky kamenného zdivá spodní část čtverhranné budovy (věže ?).

Svratka, město.

Sommer V. 251.— Brychta, Památky I. 174. — Adámek JUDr., Sborník o. h. 68.— Týž, Svratka město, Časopis spol. př. st. č. IV. Znaková příloha. — Týž, Kostel ve

Svratce. Čas. sp. př. st. č. V. 126.

V XIV. věku přináležela Svratka k panství Richmburskému. V XV. stol. uvádí se jakožto městečko; r. 1867 povýšena za město.

i ; ; í ? f í r-i-r

Obr. 187. Svratka. Kostel sv. Jana Křtitele.

KOSTEL SV. JANA KŘTITELE, (farní); jako farní uvádí se r. 1350; po r. 1620 byl filiálním do Hlinská, r. 1737 zřízena fara. Kol r. 1788 byl kostel rozšířen a celkem v nynější podobu uveden (obr. 187.).

pro-

ve zdi na rázu; ve stěně vedle

právo prosté sanktuarium obdélné, nahoře dvěma boky trojúhelníka zavřené; železná mřížka z prostých křížících se pruhů. Přechodní doba XIII. stol. 1. pol. Délka 4'30 m, šířka 4‘80 m. Nad předsíni umístěna kruchta. Ostatní kostel v střízlivém slohu z konce XVIII. stol. Oltáře a utensilie z tohoto století.

Budova kostelní zděná, jednolodní, obrácena jest presbyteriem k západu. V nynější předsíni (obr. 188.), na straně východní ležící, zachována součást’ původního kostela; stora čtyrstranná, s klenutím gotickým; čtyři pasy, bez kon-sol a podpěr, prosté, na hranách seseknuté, sbíhají se v hladký, kruhový svorník. Nynější vchod zřízen při rozšíření kostela; levo od vchodu dvě polookrouhlá okna románského vchodu na

Křtitelnice kamenná (obr. 189.) v bývalém presbyteři u vchodu pod sanktuariem; nyní slouží za kropenku; podstavec čtverhranný, štíhlý, hrany částečně seseknuté ; tvar gotický, na něm spočívá nádržka podoby polokoule; kol pláště tesané ozdoby plochého reliéfu; z předu znak, štít terčovitý, kolmo rozpoltěný; v něm půl orlice a tři vodorovné pruhy; po obou stranách štítu lupenové zátoče. XVI. stol. 1. pol. Výška podstavce 057 m, šířka a délka 031 m ; nádržka výška 027 m, průměr 041 m.

mm

"3

Obr. 188. Svratka. Vnitřek staré části kostela.

Křtitelnice železná, litá, ve tvaru cínových, kotlík na třech nohou, v staré presbyteři ve výklenku.

Svícen železný, kutý, nástěnný (vedle kruchty), pohyblivý na kolínku, o třech kruzích nad sebou seřaděných. XVIII. stol.

R7

‘"i

IfcJ

V\V'

Na hřbitově při kostele náhrobek rodiny Konrathovy z r. 1849; železná litina, forma antické stély.

Zvony na zvonici, stojící nedaleko průčelí kostela (obr. 190.).

1.    Průměr 0*82 m, výška 0‘54 m.

i!

TENTO 3 ZWON 3 GEST 3 DIELAN 3 CHWALE 3 K WOLANI 3 SLOWA 3 BOŽÍHO 3 ADAM 3 W MEZRIC.

1561.

Nápis jednořádkový kol koruny, ucha ozdobná, na srdci vytloukané ozdoby.

2.    Průměr 0'70 m, výška 0’50 m.

arnto

+++ borrti +++ i +Í+ rtrc +Í+ tax + + + +

+++ ferit +++ tne +++ magister +Í+ georgius 4-++ be +Í+ tamta

Obr. 189. Svratka. Křtitelnice kamenná.

Nápis jednořádkový kol koruny, pod ním reliefy: 1. Zvěstování Panny Marie, 2. Šat

sv. Veroniky s hlavou Kristovou držený dvěma anděly, 3. Pieta: Panna Marie s Kristovým tělem na klíně.

3.    Přelitý r. 1872 K. Paulem v Hradci Králové míval nápis (dle p. k. f.): »Friedricus Schonfeld hat mich gegossen in der Altstadt Prag 1682. Tento zwon gest slytej k czti a chwale swateho Jana Krztitele nalezegyczy a nákladem chudyho zadussy miesteczka Svratky Letha Panie 1602.«

4.    Sanktusník na vížce kostelní (dle Brychty 1. c.). Kašpar Ulrich von Glatz goss mich 1638.

FARNÍ BUDOVA poblíž kostela, z doby barokní; matrika z r. 1737 í pamětní kniha z r. 1836.

lili

Sf 1

1 |J|

isi

.'Sv ■

I

■i

Obr. 190. Svratka. Pohled na kostel a zvonicí".

Svratouch.

Adámek, Sborník 72.

KOSTEL EVANGELICKÝ

se hřbitovem, r. 1783 postavený (matrika od r. 1781); čtyřhranná budova obdélná, se štítem a zaokrouhlenou zadní částí. Vnitřek prostý; uprostřed stůl s nápisy na všech stranách, nad nimi ozdoby lambrequinové. Nápisy (výňatky z písma sv.; viz Adámek 1. c.) literou gotickou, začáteční písmena zdobena květinami (růže a pod.) ve způsobu lidových písařů kněh modlitebních. Pod jedním z citátů připsáno:

J$lal JíarH (fegor, uřitel jjholrti. %. ^. 1822 ^a ca}u bo . t. fjob . J^an. Hol). ^sebtrorjfjo.

Kruchta, práce venkovských truhlářů a řezbám, zeleně a hnědě mramorovaná.

Kalich mosazný, s vysokou nohou neozdobnou, patří k nej starším předmětům protestantského kultu v celém okolí. Z doby založení; XVIII. stol. konec. V. 0'27 m. Průměr hoření 0‘10 m.

Kalich hliněný, černá glasura, kupa široká, noha a nodus ozu-bovaný. Domácí výrobek z konce XVIII. stol. V. 0‘20 m. Průměr hoření 013 m. (Porouchaný.)

T rojovice.

Nechvíle, Method 1882 VIII. 94. — Sedláček, Hrady a zámky I. 216.

KOSTEL SV. MICHALA ARCHANJELA (filiálný); uvádí se r. 1350 jako farní; farním byl do r. 1704, kdy přenešena fara do Týnce Hrochova působením Anny Beatrice Zellerové z Rosenthalu; od té doby jest filiálným do Týnce. Manžel Anny Beatrice Jan Václav Zeller odkázal r. 1705 Trojovice spolu s panstvím Týneckým Praemonstratům kláštera Hradiště na Moravě. Za posledního opata Pavla Václavíka, jak ze všech okolností souditi lze, kostel v nynější podobu přestaven a upraven.

Budova kostelní, zděná, orientovaná, jednolodní; s věží čtverhrannou před průčelní stranou; prostá, střízlivá stavba z 2. polovici XVIII. stol. Nad vchodem vedoucím věží do kostela pěkně tesaný pískovcový znak podvojný; v pravém štítu postava sv. Norberta, v levém vévodská čepice a hvězdy; nad znakem infule s kloboukem prelátským. Začáteční písmena P. W. A. G. (Paulus Waclavík Abbas Gradicensis).

Na hlavním oltáři obraz sv. Michala, podřízené ceny; dřevěné sochy sv. Petra a Pavla a andělé po stranách tabernakula, obstojné řezbářské práce XVIII. stol.

Poboční oltář strany epištolní s obrazem sv. Vojtěcha; tento v biskupském rouše s berlou v ruce stojí na kameně; vedle něho dva andělé, jeden s palmou, druhý s veslem. Na kameně signatura:

Jos. Cerreghetti inv. et. pix. 1765.

Patří k lepším pracím Cerreghettiho. V. 2’20 m. D. 1*10 m. Protější obraz oltářní, Kristus na kříži se sv. Antonínem slabší práce, as jiného malíře. Na stěnách lodi proti sobě dva rozměrné obrazy:

1.    Panna Maria se sv. Augustinem; podává roucho sv. Norbertu; Panna Maria v růžovém šatu a svrchním rouchu modrém; výrazné hlavy sv. Augustina i mladistvého světce praemonstratského.

2.    Kristus na kříži; vedle tohoto tři Praemonstrati. nejbližší z nich klečí a drží za křížem kotvu; v levo krajina s vysokou kuplí a postavami poutníků. Bílá roucha Praemonstratů měkce malována, hlavy výrazné. XVIII. stol. Mistr neznámý; nepochybně některý z malířů, kteří zaměstnáni byli v klášteře Hradišti na Moravě za umění milovných tamních opatů. V. (cca) 2‘50 m. Š. 1*50 m.

Zvony ve věži:

1. Průměr 078 m, v. 0*58 m. Nápisy:

Nahoře: CAMPANA PRAESENS REFUSA EST PAULO TERTIO ABBATE GRADICENO REGNANTE.

Dole: IN HONOREM S. MICHAELIS ARCHAN. S. PAULI APOSTOLI

S. STEPHANI MARTYRIS. A. D. 1762.

Nad jmény svátých postavy jejich v reliefu. Kartuše s nápisem: DIESE GLOCKE HAT GEGOSSEN WALLERIUS OBLETTER IN OLMUTZ AMEN 1762. Nad kartuší odznak, reliéfní podoba zvonce.

2. Menší zvon přelit 1859.

PIVOVAR (bývalý, nyní soukromé stavení), na něm zasazený znak Zellerovský, nad tímto písmena I. W. Z. Y. R. (Johann Wenzel Zeller Von Rosenthal); pod znakem letopočet 1681.

Stopy někdejší tvrze poblíž rybníčka.

■111=1118

Obr. 191. Tuněchody. Kostel sv. Jana Křtitele.

Tuněchody.

Heber, Burgen Bóhmens V. 149. — Rybička, Pam. archaeol. I. 267. — Sedláček

Hrady a zámky I. 67.

Předhistorické sídliště a žároviště; z nálezů poblíž Tuněchod v cihelně p. Kopisty chová se bronzová jehlice a velká popelnice ve školní sbírce v Tuněchodech.

KOSTEL SV. JANA KŘTITELE (filiálný); r. 1350 farní; nyní filiálný do Chrudimi; r. 1690 opravován; v novější době restaurován zevně a jmenovitě vnitř.

Budova orientovaná, zděná, jednolodní, s věží stojící před průčelím (obr. 191.). Presbyterium o třech závěrných bocích s přípornými pilíři, pískovcovými; loď rovněž opatřena pilíři (obr. 192.); na jednom pilíři znak Tuněchodských z Poběžovic, totiž klobouk se šňůrami pod ním uprostřed v uzel svázanými.

14

Soupis památek hist. a uměl. Pol. okres Chrudimský.

^SfiaSšsi

Obr. 192. Tuněchody. Pohled na kostel.

Uvnitř presbytéř i loď opatřeny gotickým klenutím; v závěru presbyteře má klenutí tvar hvězdovitý; loď o dvou polích s jednoduchými klenbami křížovými. Žebra prolákla (obr. 193.); v choru vybíhají od konsol (obr. 194.),. z nichž dvě nesou tvary cimbuřovité; v lodi prostřední žebro vybíhá z polo-

M»10    0

lil míliu

Zdm.

Obr. 193. Tuněchody. Žebra v sakristii a kostele.

fí

rm

íTu

okrouhlého pilíře dovnitř obráceného; v rozích směrem k choru opřena jsou žebra o konsoly, na opačné straně vybíhají od pilíře do kouta šikmo postaveného. Svorníky okrouhlé nesou různé ozdoby, na deskách spatřují se jelen hvězda, růžice, znak Poběžovských (obr. 194., 3). růžice. V čtverhranné sakristii křížové klenutí, na svorníku dvě hlavou k sobě obrácené ryby, mezi nimi proutěný keser (obr. 194., 1).

Sloh stavby ukazuje ke středu neb 2. polovině stol. XV., ve kteréž době Tuněchodští z Poběžovic byli držiteli statku.

Délka kostela s věží 22‘5 m; lodi 8‘3 m, presbyteria 6‘5 m; šířka lodi 7 m, presbyteria 5 9 m.

Sanktuarium v presbyteři gotické, kamenné, výklenek čtverhranný, nad ním gotické lupeny a květy. XV. stol.

Ml

Bm

šil

......" ja ^

mmm

•r_:

X«

II

XJp¹ i

§i| ijw ni

},

■ulil JJI

PP

Obr. 194. Tuněchody. Svorníky 1 v

sakristii; 2 v presbyteři ; 3, 4 v lodi; 5 konsoly v presbyteři.

dveřích sakristie (na straně vnitřní);

Zámek železný, gotický, na deska na zevním okraji vykroužená; ústrojí s bludištěm. XV. stol.

Monstrance stříbrná (v sakristii) gotická (obr. 195.); noha šesti-laločná, nodus šestistranný; v horní části uprostřed skleněný válec spjatý obrubou liliovitou; nad ním šestistranná vížka; po stranách architektura,

skládající se z pilířků a fiál; XV. st.; postavy sv. Jana Nep. a sv. Vojtěcha (?)'po stranách umístěné z XVIII. st.; místy porouchaná, doplňovaná. Výška 0‘62 m\ šířka 024 m\ průměr nohy 016 m.

Kasule červená, karmasínová, hedvábná se vzorem granátového jablka; XV. stol. (kříž nový).

Svícny cínové, osm kusů; na noze hiero gramm IHS a ornamenty. XVII. stol.

Křtitelnice cínová (obr. 196.); na třech nohách, jež svrchu mají podobu lidských hlav a dole vybíhají v paznehty; na nich kotel zvonovitý ; střední čásť s nápisem obroubena dole i nahoře gotickými liliovitými obrubami; dole pruh s podobami Adama a Evy v ráji a vyhnání jich z ráje ; v pruhu hořením a dolením nápis obsahující žalm • 1. (Nahoře): PSALM XCI CAP. JUSTUS UT PALMA FLOREBIT ET SICUT CAEDR . LÍBANÍ . MULTIPLICABITUR.PSALM XXXVII CUM CECIDE-RIT . JUSTUS . NON COLIDETUR . QUIA DOMINUS.

€>■:

•!!

Obr. 195. Tuiiěcliody. Monstrance.

14*

2. (Dole): SUPPONIT MANUM SUAM. KDIŽ PRI SPRAWEDLIWI CZLOWIEK PADNE NEBUDET ROZRAŽEN NEB PAN PODKLÁDÁ RUKU SWU.

...

•i

riyip * -|

W¹ ;|

ki

i. 1

$PC*>

rj

/t

I psi

.1;

,. •' í: !

i*.'.’

■j '. % iWb

ií?"

>*■;

Obr. 196. Tuněchody. Křtitelnice cínová z r. 1611.

V prostředním poli, po straně jedné:

3. LÉTA PANIE MDCXI ZA G. M. C. PANA HEGTMANA GANA GERSSTORFA Z GERSSTORFU Z MALSSWIC NA DRSSTEKRIGICH ZÁMKU PARDUBSKÉHO TATO KRZITEDLNICE KE TCTI A K CHWALE PANU

BOHU NÁKLADEM OBCE TUNIECHODSKE ZA KOSTELNÍKU PANA GANA FRAIBERKA, MATIEGE MACKA.

4. (Na straně druhé): XII DNE MIESICE BRZEZNA UDIELANA GEST ODE MNIE PETRA BORZANOWSKEHO Z BITISSKI KONWARZE.

Uprostřed znak, po stranách reliefy a odlitky medailií (obr. 197.)

íí

[m

Ha

Obr. 197. Tunechody. Křtitelnice; boční strana.

Zvony na věži:

1. Průměr 1’07 m, výška 0.80 m. Nápis v čtverstranné kartuši:

LÉTA PANIE 1593 ZWON TENTO UDIELAN GEST KE CZTIA CH WALE PANU BOHU YSSEMOHUCIMU NÁKLADEM OBCZE TUNIECHODSKE K KOSTELU SWATEHO JANA ZA SPRAWOWANIJ TI CZIASI UROZENÉHO A STATEČNÉHO RITIRZE PANA WACLAVA CHOTKA Z CHOCZ-KOWA NA WSSESTATECH; A SKRZIVANIJ GEHO MILOSTI CZISARZSKE HEITMANA A PANA VALENTINA ZIALUDA M1STOHEITMANA NA PAR-DUBICZICH.

Pod tímto nápisem v got. min.:

Jan nmsfuEssanshi; pisarj sitofqij na parbnbtrirfj.

Vedle nápisu, po straně jedné znak Žaludův s nápisem WALENTIN ZIALUD a postavy sv. Valentina a Pavla, po druhé straně znak Chotkovský s nápisem: WACZLAW CHOTEK Z CHOCZKOWA a podoba sv. Václava.

mm

I

mmEt

141

I:

.Riř

f ■    5j; fiR.

~~    L ^ i II ídL.

v m-

t \)kfa;

W» .^'3. Sr

<»

pilipl

BIL

k ■■: &.&

Obr. 198. Tuněchody. Zvon z r. 1593.

Na druhé straně pláště zvonu Ukřižovaný, Panna Maria a Maří Magdalena ve vysokém reliefu (obr. 198); vedle na právo sv. Jan Evangelista a po-poba ještěrky, na levo křest Krista v Jordáně a ještěrka. Při krucifixu nápis:

TAK BUH MILOWAL SWIET ZIE SYNA SWEHO GEDNOROZENEHO DAL NA SWIET ABY KAZDY KDOŽ W NIEHO WIERZIJ NEZAHINUL ALE MIEL ZIWOT WIECZNY.

Pod tím v dolní obrubě ornamentální, skládající se z akanthového listu a pruhu stuhového, znak se zvonem (obr. 199.) a opisem:

DANIEL TAPINEUS CUTENP ME FECIT.

V hoření obrubě zvonu reliefy opakující se: Herodes a vraždění nemluvňat. Na koruně na straně velkého nápisu znak Kutnohorský; na straně druhé medailon s podobou portrétní.

2.    Průměr 0 88 m\ v. OTO m. (Viz facsimile obr. 200.)

Jlmto bonům ntcccrr íjoc oampana fusa esf ab Iaube bot of sartcío JHofjano ab (Eimmíiob.

3.    Malý zvonek s letopočtem 1586.

TVRZE někdejší stopy (zbytky valův), kde se nachází stodola při dvoře č. 21.; jiná tvrz beze stopy zmizela, stála v místech dvoru č. 34. Dvůr poplužní, za pánů z Pernštejna postavený, s části zachován v původní rozloze (č. 1.).

■ lir- 4

íg

fiV^i

WíCkM

tí

- .rs" *

v/

3ji

Ajý

/O. t)l> „

i ) fx;

vm i - '

■'■■2

,W;

■Zí|i/    *’*

Obr. 199. Odznak zvonaře Tapinea a znak kutnohorský na zvonu.

Třibřichy.

V kruhovce předhistorická sídliště (nádoby hliněné, bronzy, nástroje kamenné, kosti atd.); v bývalé bažantnici náleziště bronzových, železných i kamenných nástrojů předhistorických; též středověkých, jelikož zde stávala tvrz.

Týnec Hrochův.

Sommer, V. 84. — Sedláček, Hrady a zámky I. 211. — Nechvíle, Method

1882 VIII. 95.

Městečko, ležící na potoku Ležáku, východně od Chrudimi. Ve XIII. stol. sídlo vladycké; r. 1265 přichází Zumrak z Týnce. Po válkách husitských vládl zdejším zbožím Hroch z Mezilesic, dle něho sluje město Týncem Hrochovým. R. 1623 koupil panství Týnecké Kašpar Zeller z Rozentálu, při jehož rodu ostalo s krátkou přestávkou do r. 1705; toho r. odkázal Jan Václav Zeller panství Týnecké premonstrátskému klášteru Hradišti na Moravě, jenž držel Týnec až do svého vyzdvižení r. 1786.

CM

Obr. 200. Tuněchody. Nápis na zvonu č. 2.

aúliiuitf det ct fanrro íolunc aň tumtcňoo %

13

roz-

KOSTEL SVATÉHO MARTINA

BISKUPA, farní; r. 1350 připomíná se mezl plebaniemi; v XV. a XVI. stol. utraquistická, pak evangelická fara do r. 1621; na to byl filiálním do Trojovic; přičiněním Anny Bea-trice Cellerové z Voděrad zřízena zde fara r. 1704 (dle jiných zpráv 1689). Kostel šířen nákladem téže r. 1680 o kapli mariánskou; r. 1723 nákladem hraběnky Markéty z Valdštejna zřízeno nové presbyterium, sakristie a zvonice; r. 1725 kaple sv. Kříže.

Budova kostelní, orientovaná, zděná, omítnutá, s věží nad průčelím, jest zevně úplně jednoduchá; presbyterium polokruhem uzavřeno; v nynější podobě z 1. polovice XVIII. stol.

Průčelí členěno čtyřmi pilíři; nad římsou barokně lámanou štít s výklenkem; průčelní nároží konkávní, boky kostela bez ozdob.

Vnitřek prostý, nečlánkovaný.

Hlavní oltář s obrazem vidění sv. Martina; sv. Martin biskup klečí před Kristem, sestupujícím s kříže a z ran krvácejícím; za sv. Martinem, jenž má výraznou vousatou hlavu, helma; nad ním v právo andělé s pláštěm a mečem, dole s mitrou a berlou; na právo znak valdštýnský a Černínský; obraz, držený ve světlých tonech, malován hbitě. Zřízen 1723 nákladem Markéty z Waldštejna, rozené Černínové, opraven 1851. Šířka 1'40 m. Umístěn v současné barokní architektuře se sloupy a sochami; v právo sv. Václav, v levo sv. Norbert.

Oltáře vedlejší v lodi: smrť sv. Josefa a smrť sv. Jana Nepomuckého; vedle těchto oltářů na stěnách v kartuších štukových ovální obrazy, slušně malované: sv. Florián, klečící, vedle něho pohled na starý zámek Týnecký a sv. Donát, klečící před sv. Trojicí. Vesměs z doby kol r. 1725. Oba obrazy značně přemalovány.

KAPLE ZELLEROVSKÁ, na straně epištol, blíže hlavního oltáře; nad vchodem znak a nápis:

NÁKLADEM U. PANÍ B. CELLEROWÉ R. PUCHARTKY Z WO-DĚRAD R. 1680.

Oltář mariánský v této kapli má původní architekturu a rámec barokní vyřezávaný; obraz Panny Marie nový, z r. 1879, od malíře J-. Papácka v Chrudimi. Na okrouhlé klenbě fresko znázorňující Boha Otce. Pod kaplí hrobka Zellerovská, v níž pochováni jmenovitě zakladatelka kaple a manžel její Jan Václav Zeller a Karel Ant. Zeller.

Proti této kapli nachází se kaple sv. Kříže; oltář s jednoduchým křížem zřízen 1754.

Náhrobky, které zde druhdy bývaly, se nezachovaly (Method 1. c.).

Zvony na věži s cibulovitou bání:

1.    Průměr 1*15 m, výška 087.

Nápis na horním okolku:

ME HOSTIUM IGNIS SUB ANNUM 1643 SUSTULIT; PIORUM FLAMMA IN HONOREM SUMMAE DEITATIS ATQUE DEIPARAE ITERUM EXTULLIT ANNO 1653.

Pod nápisem řáděné akanthové listy, dolů obrácené; ozdoby jemné práce; relief Krista na kříži, dole drobně ornamentovaný vlys. Na plášti nápis:

HERR DAVIDT FLEISCHMANN VON THUMBACH UNDT FRAU GEMALL ANNA KATARINA FLEISCHMANIN GEBORENE VON KNOBLOCH BEIDE ERB HERR UND FRAU AUCH ZU ROCHOVA TEINNITZ, WOYTZ UND FREIHOF ZU LUXSCHAN.

Na dolení obrubě:

HAT MÍCH MARTINUS SCHRETER VON AHRNAUW ZU NÁCHOD GEGOSSEN.

2.    Průměr 0'92 m, výška 080 m.

Vlys akanthový na hoření obrubě; nápis:

DOMINE AD TE CLAMO, PROPERA AD ME, PERC1PE VOCEM MEAM CUM TE VOCABERO. PSALM. 141.

Na plášti po jedné straně, nápis jako na předešlém:

(HERR DAVIDT FLEISCHMANN ETC.)

Na druhé:

HAEC CAMPANA IN HONOREM SS. JOANNIS ET PAULI MA CON-CECRATA EST SUB REGIMINE AD MI AC EXCELLENTISSIMI DD PAULI FERDINANDI CANONIAE HRADICENSIS LVI ABBATIS. ANNO 1767 RE-FUSA EST.

FUDIT ME JOSEPHUS LISSIACK PRAGAE.

Mezi nápisy reliefy sv. Jana a sv. Pavla.

V depositu (v zánovní hrobce Šlechtů z Hrochova) šest obrazů patronů českých a obrazy sv. Petra a Pavla. Svatí patronové zobrazeni jsou v malebném uspořádání (sv. Vít a sv. Václav; sv. Cyril a Methud;

sv. Ludmila a sv. Ivan), neb v živé akci (sv. Vojtěch). Na obraze sv. Ludmily v zadu nápis:

Anno Domini 1736 sub Inspectoratu JExig ac vener. Dom. Patři Martini Wincler 6 Imagines Patronům Bohemie pietě, ltem SS. Petři et Pauli ubi et SS. Floriáni et Donati renovatae Cooperante Dom. Wenceslao Kaukal illo tempore Curato Hrochow-Teinensi.

Malby jsou dekorativního rázu, světlých tonů; některé motivy poukazují k původu moravskému; jsou to nepochybně díla některého z malířů pracovavších pro klášter hradištský na Moravě. Výška 2'55 m, šířka 1'75 m.

KAPLE MARIÁNSKÁ, BÝVALÁ; poblíž kostela, u silnice;

budova o jednom poschodí; před ní schodiště; zad zaokrouhlený; postavena r. 1718 opatem hradištským Robertem Sanciem, r. 1785 zrušena, náčiní rozprodáno neb jinam odevzdáno. R. 1797 prodáno stavení na zařízení školy. (Hrady a zámky 1. c. mylně ji zobrazují jako domělou tvrz.) Sochy, jež stávaly na schodišti, druhdy mnohem rozsáhlejším, byly prodány, dvě nacházejí se v Týnci, jiné v Dašicích a Kuněticích.

FARNÍ BUDOVA, jednoduchá stavba z XVIII. stol., na průčelí znak Praemonstratů Hradištských.

RADNICE; jednoduchá stavba o jednom poschodí, z XVIII. stol. V síni radní: podobizna Zellerova (Jana Václava?); tvář bezvousá, s dlouhým vlasem; v pozadí pohled na zámeček; znak Zellerovský (štít vodorovně rozpůlený; v hořením poli půl orla, v dolením příčná břevna). V. 2 m, š. 1'20 m.

Obrázek Panny Marie (z kaple mariánské); na zlaté půdě, v zlaté záři, držíc Ježíška, stojí na orlici červeně a bíle šachované. XVIII. stol.

ZÁMEK, jednoduchá, jednopatrová budova, postavená Praemonstraty hradištskými, přestavená v nynější podobu r. 1879. Nad branou, do nádvoří vedoucí, letopočet MDCCXVTI., a socha Panny Marie. V zámku prostranný vestibul se schodištěm a jednoduchá kaple Panny Marie. V kapli dobrá starší kopie zázračného obrazu mariánského.

Ve vestibulu podobizny rodu Zellerovského a jiné rodinné portréty.

SOCHY. Socha sv. Jana Nepomuckého v školské zahrádce. Podval barokní, volutami ohraničený; uprostřed hvězda; světec stojí mezi anděly drže palmu a knihu; nápis z r. 1716 na podstavci:

HONORI DIVÍ IOANNlS NEPOMVCENl ERECTA DIE 26 SEPTEMBRIS.

Sochy u domu p. Mlýnka; z bývalého schodiště kaple mariánské. Socha světice v životní velikosti (sv. Anna?) s knihou v ruce. Dobrá práce barokního rázu z poč. XVIII. stol. Sv. Josef s nahým Ježíškem v náručí; na podstavci znaky.

Úřetice.

Náleziště starých hliněných nádob (posud neprozkoumané).

Vejvanovice.

Nechvíle, hlethod "Vlil. (1883) 81.

KOSTEL NANEBEVZETÍ PANNY MARIE (farní); r. 1350

byl farní (Ivanovic); po válkách husitských byla zde fara pod obojí, pak evangelická; od r. 1623 filiální do Chrasti; r. 1720 založena fara; 1724 postavena farní budova a rozšířen kostel nákladem Štěpána Viléma hraběte Kinského. (Památní kniha farní z r. 1720.)

Budova zděná, orientovaná; presbyterium gotické, třema boky uzavřené, s opěrnými pilíři o jednom ústupu; okna okrouhlá, pozdější; loď zevně z XVIII. stol.; průčelí barokní má štít s volutami; před průčelím nízký sinec přistavený.

Uvnitř v presbyteři zachovala se původní klenba; skládá se z jednoho obdélného travée křížem sklenutého a závěru o pěti klenebních polích; žebra jednoduchá, čtverhranná, široká, na hranách něco málo přiseknutá. Do sakristie, na levo položené, vedou dvéře s gotickým ostěním.

Loď 13'50 m dlouhá, 8 90 m šir.; presbyteř 6'85 m dl., 5’44 m šir.; střední stěna závěru 2‘30 m šir. Schéma podobné kostelu v Ranné.

Hlavní oltář; obraz Nanebevzetí Panny Marie a obraz Boha Otce v hořením oválním poli obklopeny jsou dřevěným, vyřezávaným, bohatě prolamovaným rámováním, skládajícím se z listového ornamentu, dosti plochého reliefu. Od téhož mistra, jako oltář v Kostelci u Městce. XVIII. století, 1. pol.

Oltáře postranní sv. Barbory a sv. Antonína Paduánského s obstojným řezaným rámováním barokového slohu.

Stojan na svíčky železný, kutý; noha třídílná; hoření část pro svíčky o třech patrech. XVII. stol.

Svícny mosazné, dva větší a dva menší; točené; dřík se třema prstenci; miska profilovaná. XVI. stol.

Skříň na bohoslužebné náčiní a roucha v sakristii, vykládaná; s postavami sv. Petra a Pavla a andělů; dobrá řemeslná práce z XVIII. stol.

ZVONICE, dřevěná, na čtverhranné základně, nízká, prkenná s plochou stříškou. Zvony tři:

1. Průměr 0'80 m, výška 0'67 m\ nápisy po stranách:

a) HAEC CAMPANA REFUSA EST ANNO 1758 DIE 30 DEC. SUMP-TIBUS ECCLESI7E WEJWANOCENSIS B. V. MARI7E IN OELOS ASSUMPT^E PER CAMPANATOREM VITUM DIETRICH NEO PRAGENSEM.

b) DOMINANTĚ SERENISSIMO DOMINO DOMINO PRINCIPE FRAN-CISCO UDALRICO KINSK1. ANNO 1758 CONSECRATA EST HAEC CAM-PANA PER REVDISSIMUM PERILSREM AC AMPLISSIM. D. D. JOSEPHUM WENCESLAUM POKLOP SACRI APLICO-CANONICI ORDIS S. AUGUSTINI CANONI . REGUL . LATRANEN . NEO-PRAGNZ AD S. CAROLUM MAGNUM ABBATEM NEC NON EORUNDEM CANON . REGUL . LATERAN . AD RHENUM IN INFERIORI JNGELSHEIM VISITATOREM SU^E SACR^E CÉSARE REGLEQUE MAJESTATIS ELEMOSUNARIUM PERPETUUM, INCLITI BOHEMIA REGNI PRELÁTŮM.

Uprostřed relief: Nanebevzetí Panny Marie; bohaté, silné reliéfované vlysy; v hořením andělé hudoucí; v dolením andělé a akanthový list.

2.    Průměr 0 78 m, výška 0 55 m.

a) GOS MÍCH CHRISTIAN JOACHIM IN IGLAU; b) pod tím na jedné straně: JOANN DE MILCIN DNUS A TALMBERG DD EPISCOPUS REGINO HRADEC ME FUDI FECIT 1697; c) na druhé straně: JOSEPH ET ANNA

sVo pVLsV joChIMqVe fVgabVnt hostIs sathan^: qVas strVIIt InsIDIas.

Reliefy: znak talmberský, Josef a sv. Anna, a sv. Joachim.

3.    Průměr 0‘64 m, výška 0 53 m. Nápis:

SANCTE THEODULE PROTEGE NOS A FULGURE ET TEMPESTATE SLIT SEM OD GANA PRICQUEY 1730.

Reliefy sv. Theodula a sv. Jiří.

Zaječice.

Rybička, Památky II. 257. — Sedláček, Hrady I. 167.

R. 1319 Přibík ze Zaječic. R. 1529 uvádí se »tvrz Zaječice s její ohradou*. Po rozdělení zboží v rodu pánů ze Soutic r. 1580 vznikla zde ještě tvrz druhá, nová. Po sloučení celého zboží Josefem ze Schonfeldu r. 1697 obě tvrze opuštěny.

STAVENÍ Č. 64. (Boháčovo,

na něž upozornil A. Šolta), z doby gotické, snad někdejší starší tvrz. Budova sama o jednom patře; uprostřed vchod s gotickým ostěním, jež se skládá ze čtyř prutů, nahoře se křižujících. Nad vchodem čtyřhranné okno, ostění složené z dvou prutů, spočívajících na šroubovitých podvalech. Vedle vchodu v přízemí čtyřhranné okno s ostěním jednoduše profilovaným. Vedle stavení brána vrat horem polookrouhlá. Na straně obrácené na dvůr zachovalo se jedno okno staré s jednoduchým ostěním. Uvnitř v sinci pec okrouhle sklenutá. Místnosti na levo od vchodu bývaly klenuté; dle líčení měly klenutí křížové se svorníkem. Celé stavení z lomové opuky, futra z pískovce; zbytky odstraněných ostění na dvorečku.

V zahrádce vedle stavení, sousedící s rybníčkem, bývala hráz. Gotický ráz zbytků souhlasný se vchody chrudimských domů gotické periody XV. stol. a poč. XVI. stol.

Zámek zkamenělý viz Karlštejn starý.

Zubří.

Hebers, Burgen V. 198. — Rybička, Památky IV. 240.

R. 1556 koupil Zubří Jan Kustoš, měšťan pražský, jejž r. 1558 Ferdinand I. nadal listem erbovním a praedikatem ze Zubřího. R. 1709 Vojtěch Ladislav Kapoun ze Svojkova směnil Zubří s Antonínem svob. p. z Puteani, jenž zřídil v Zubří panské sídlo. R. 1741 připojeno Zubří k panství nasavršskému. Někdejší sídlo panské spustlo a bylo rozbouráno.

KAPLE SV. JANA NEPOMUCKÉHO, založená od Vojtěcha

Ladislava Kapouna ze Svojkova; povoleno zasvěcení sv. Janu, tehdáž ještě nekanoniso-vanému, 5. máje 1704; dne 9. listop. 1705 posvěcena kaple od Daniele z Mayeru, sufra-gána pražského. R. 1727 a 1737 bullami papežskými uděleny odpustky navštěvovatelům. (Pamětní kniha farní v Trhové Kamenici.)

Kaple na návrší, dominujícím celému okolí, zděná, čtyřhranná, s polookrouhlou apsidou; nad lodi vížka. Stavba prostá, malých rozměrů.

. .. .w i w—¹

..

"" žé

M;

v /

/'S,

v

Zumberk, městýs.

Rybička, Památky II. 39. — Sedláček, Hrady a zámky I. 135 a násl.

KOSTEL VŠECH SVATÝCH,

Obr. 201. Žumberk. Sanktuarium.

farní; připomíná se r. 1350 jakožto farní; v XVI. a v poč. XVII. st. byla zde fara evangelického vyznání; pak do r. 1662 připojen k faře skutečské jako filiálný; fara zřízena 1682 na základě nadání Marie Maxmiliány Zárubové z Lišova. (Pamětní kniha na faře; Kniha obsahující v sobě všech čtyt záduší panství žumberského [od r. 1697]; Specifikací a inventáře všech případností a práv farního kostela v městýsi Zumberce 1735.) Kostel starobylý úplně obnoven r. 1782, věž obnovena 1789; v nynější podobu uveden r. 1880.

Budova orientovaná, zděná, jednolodní, s věží; presbyterium s apsidou polookrouhlou; stavba pocházející v podstatě z konce XVIII. st., upravena při poslední opravě v slohu románském.

Délka uvnitř 24 3 m, šířka lodi 6‘6 m, šířka presbyteria 43 m.

Uvnitř kostela na levo od hlavního oltáře ve zdi sanktuarium (obr. 201.), kamenné, tesané, zakončené obloukem vypjatým, osazeným kra-bolemi a vybíhajícím v trojlist. XV. stol. konec.

Křtitelnice kamenná, tesaná, noha nízká, balustrovitá; nádržka v podobě polokoule, zevně na plášti tesané ornamenty lupenové a festony ovocné. Dobrá kamenická práce z konce XVII. stol. (z doby Marie Zá-rubové). V. 0'82 m.

Korouhve cechovní; krejčovského cechu, s obrazy sv. Jakuba a sv. Václava; tesařského cechu, s obrazem sv. Josefa s odznaky řemesla a obrazem poustevníka. XVIII. stol. konec; XIX. stol. poč.

Svícny korunní, skleněné, dva, s broušenými součástkami. XVIII. století konec.

...

Ornát zlatohavový; na něm vyšit znak Schonfeldský a knížat z Auerspergů. XVIII. st. konec. Druhý ornát pozdější, se znakem Auers-perským z r. 1836.

Náhrobek kamenný ve vedlejší kapli sv. Františka, s nápisem:

REQUIE FRUERE ZETERNA FELIX SEBASTIANI DE CZASTOLOVIC, QUÍ FESTO-PATROCINII, QUO INVESTITUS ERAT POST ANNOS 17 HIC LOCI SEPULTUS EST.

Obr. 202. Žumberk. Znak na kostele.

Felix Sebastiani byl mezi lety 1760—1780 farářem žumberským.

Znak zazděný zevně na presbyteři (obr. 202.); štít, na něm seřaděno šest štítů, tři nejvýše, pod nimi dva, pak jeden. Štíty jednoduché, pouze s erbovními klenoty: křídlo Meziříčských z Lomnice, hřeben p. z Boskovic, hvězda Šternberská, znak kolmo předělený; trojlist Říčanských a štít vodorovně rozpůlený, v dolní půli kolmo dělený. XV. stol. poč.

Zvony na věži:

1.    Průměr 098 m, výška 0‘76 m. Původně nesl nápis:

LÉTA 1536 GA ZWON ZWIESTUGI WOGNU WAM, OD MISTRA JAKUBA PTACZKA.

R. 1865 přelit od Karla Viléma Paulusa v Hradci Králové.

2.    Průměr 0'65 m, výška 0 51 m.

JOHANN GEORG KUHNER IN PRAG. GOSS MÍCH IN PRAG 1767..

Plastické ozdoby, podoba Ukřižovaného a sv. Jan.

SOCHA SV. JANA NEPOMUCKÉHO poblíž kostela; světec drží v ruce obraz Panny Marie Boleslavské, po stranách andělé. Nápis DIVO CZECHIZE THAUMATURGO REVERENTI PIETATE EXPOSUIT

NE NOS BELLA PREMANT, PESTIS — QUE, FAMES, MALA CUNCTA, SUPPLICITER PETIMUS DIVE PRECARE DEUM.

ZŘÍCENINA HRADU ŽUMBERKA (obr. 203). Malebná zřícenina, stojí opodál kostela a městečka na vyvýšeném ostrohu; vedle ní dvorec v těchže místech, kde stávala stavení dvorská. Hrad se třech stran obehnán hlubokým a širokým příkopem. Pozůstatky brány a paláce, jenž spolu s nádvořím obehnán byl ohradní zdí. Na zevních zdech někdejšího paláce stopy rustiky, nápodobující kvádrování. Plán a pohledy: Hrady a zámky I. 137.—141.

-H

-'4

'T:"'

»§

Wi

Obr. 203. Žumberk. Zřícenina hradu.

O 7

kraków

c h n i c t

SEZNAM MÍST.

Babáky dolní 1. Bitovany 1.

Bojanov 3.

Boříce 5.

Bylany 5.

Čelákov 5.

Dvakačovice 7.

Hamry (u Hlinská) 7. Hamry svobodné 8. Hlinsko 8.

Honbice 16.

Horka u Chrasti 18. Hradiště u Nasavrk 19. Hrbokov 19.

Chlum 20.

Chrasť 20.

Chrašice 27.

Chrudim 31.

Sv. Jiří 125.

Kamenice Trhová 128. Kamenicky 130. Karlštejn 131.

Karlštejn starý 134. Klešice 134.

Kočí 135.

Kostelec u Městce Heřmanova 146 Kostelec Vrbatův u Chrasti 149.

Kozojedy 150.

Licibořice 150.

Lipka 152.

Lukavice 153 Markovice 153.

Medlešice 154.

Městec Heřmanův 157.

Sv. Mikuláš viz Rváčov. Morašice 169.

Nasavrky 172.

Oheb a Vildštein 174.

Orel viz Sv. Jiří.

Podhůra 174.

Podlažice 174.

Podol Vápenný 177. Podskalí u Chrasti 178. Polom 178.

Pouchobrady 179.

Práčov 181.

Rabštejnek 182.

Ranná 183.

Rosice (Vládycké) 185 Rozpakov 189.

Rozhovice 189.

Rváčov 191.

Řestoky 192.

Seč 194.

Slatinany 198.

Sobětuchy 201.

Smrček 201.

Strádov 205.

Svratka 205.

Svratouch 207.

Trojovice 208.

Tuněchody 209.

Třibřichy 215.

Týnec Hrochův 215. Úřetice 219.

Vejvanovice 219.

Zaječice 220.

Zámek zkamenělý viz Karlštejn starý.

Zubří 221.

Žumberk 221.

SEZNAM UMĚLCŮ.

Adam v Meziříčí, zvonař 206.

Adam Benno a Eugen, malíři 169 Andreas v Hradci Králové, zvonař 187. Andrez Samuel, malíř 61.

Balko Frant. X., malíř 149.

Balko Josef (ř), malíř 158, 162.

Bellmann Karel, zvonař 3, 152, 177. Beuthl Kajetán, sochař 159.

Bořanovský z Bytyšky Petr, konvář 213. Brandl Petr, malíř 104, 188.

Bull, sochař 113.

Cerregetti (Cereghetti) Josef, malíř 19, 31, 33, 59, 77, 83, 86, 101, 103, 104, 107, 117, 129, 228.

Čechpauer Jan Pavel, sochař 113, 115. Daniel z Hory Kutné, zvonař 12.

Devoty Jan, sochař 14.

Dietrich Vít, zvonař 219.

Diviš, zvonař 182.

Drackflgnác, zvonař 23, 128, 130, 200. Eliáš v Hradci Králové, zvonař 6, 187. Exner Martin, zvonař 167, 172 Farář Václav, zvonař 172.

Fúger Bedřich J., malíř 169.

Georgius de Brunna, zvonař 206. Georgius Chrudimensis, zvonař 5. (viz též Jíra.)

Gindter Samuel, malíř 79, 85, 101, '45 Gregor Karel, učitel, kaligraph. 207. Heintsch Jan Jiří, malíř 101.

Holbwox vHallwachs) Michal, malíř 188. Hollar Václav, ryjec 32.

Hradecký Václav, malíř 59.

Húbner Jiří, zvonař 164.

Christian Joachim, zvonař 220.

Jakub, konvář 68.

Jan v Hradci Králové, zvonař 187. Jedlička, stavitel 158, 1‘9.

Jennewein Felix, malíř 44, 59.

Jíra v Chrudimi, zvonař 130. (viz též Georgius).

Jíra (Gyra) Dobrydílo, zvonař 18, 200 Kastner Josef, řezbář 59.

Klement David, zlatník 63.

Kokeš Jan, malíř 27, 152, 179.

Krieger Chr. Fr., ryjec 32.

Kubát Lukáš Thad., malíř 104 Kubata David malíř 62.

Kubata Jiří Vojtěch, malíř 61, 89, 104. Kuhner Jan Jiří, zvonař 222.

Linn Frant, sochař 116.

Lišák, Lissia k Josef, zvonař 182, 217. Low z Lowenbergu Nicolaus, zvonař 5. Machek Antonín, maliř 4, 68, 178, 185. Max Josef, sochař 31.

Mik Frant., malíř 106.

Mydlař Smilipaeus Jiří, malíř 60, 123. Pálko viz Balko.

Papáček Josef, malíř 11, 154, 156, 217. Paul K. W., zvonař 154, 167, 207, 222. Pryguay (Bruckweg z Mladé Boleslavi, zvonař 21, 179, 220.

Ptáček Jakub v Kutné Hoře, zvonař 148, 150, 222.

Ptáček Ondřej v Kutné Hoře, zvonař 68. Raab Ignác, malíř 104.

Rad jUŠ Matouš, malíř 16, 59, 166 Rohrbach Ignác, sochař 113.

Sebald Karel, zvonař 20.

Schmoranz František, stavitel 1, 16, 39, 68, 110, 199.

Schmoranz Gustav, architekt 44. Schneider Josef, zvonař 130, 196. Schonfeldt Ant., zvonař 202.

Schonfeld Friedrich, zvonař 207. Schreter Martin z Hostiného v Náchodě, zvonař 217.

Smilipaeus viz Mydlář Obletter Valerius, zvonař 209. Táborský Jan, písař 118 Tapineus Daniel v Kutné Ho:e, zvonař 214, 215.

Tomáš v Kutné Hoře, zvonař 190. Ulrich Kašpar v Kladsku, zvonař 207. Umlauf Jan, malíř 6, 130.

Václav Konvář 145.

Václav W, zvonař 181.

Vaněk Franc v Sloupnici, zvonař 173. Weikert, malíř 169.

Willenberg Jan, ryjec 32.

Willmann Michael, malíř 21.

Vorliček ^Worlicžek) Jan, malíř 11. Zeida Jan v Mýtě Vys., zvonař 68, 128, 200.

-Stránka 5.

18.

37

153.

176.

179.

190.

191.

OPRAVY.

řádek 21. shora čti Comes místo Iomes.

konce, obr. 30.

6. zdola > konec

» obr 2Q. »

vlož IV 2. S. 41 p) slově Památky. 8 shora čti proklanou místo protkanou

v Kočí.

3.

16.

19.

» v Kočím

3>

9. zdola vlož Tomasse po slově mystra.

čti o 4861ti a O'404 m místo 4’86 m a 4 04 >u

4.

čbx te, k f i'

>jO£f

/

Ař

v i;

A

,

§

vv ’

%y

/

V-

s

\

"

z 7

i

/

/

I

*

~7

»

\

Y

t

-i'

Z*/

i

/

♦

*•-

V

\

*•<

, v

v

v-

/

7

♦

K

r

\

.

.

\

/

.

J3-

¥

\

I

l

y

I

/

\

ar-

. '•

'm&

aS- r

WYOZIALY POLITECHNICZNE KRAKÓW

Bibliotéka Politechniki Krakowskiej

111-307280

Kdn., Czapskich 4 — 678. 1. XII. 52. 10.000

*. Wř^:.

>

r /    :?£:    ■;; . :,..r*~

' iiifjrpif--«^*ř3ř

'bjrJS***'**-

■*' *< r: -:* *C,

**

,ř

tr"

W;:ď jf

fc,

«>

’>

&4

Í:1

g£

g§

gí*

m

jgSySjji

.r

•! ;*:' . 'i

sigipi

^§n

£*3

řaa

fígl

BS

psággšgj

,•    $ Mg

.

£jfř

suPV >j# ||

K-'    ,,,*r^;

*«r

USg&SUSw

'fý$?0F -fM^I

r#

íí

|1Í§1

ČÍÍp5g

IsRígs&jgpJ

#j0r

sš

i-Msš!

«&V

'

auSiilE

r áPC®^

na

Bibliotéka Politechniki Kiakowskiej

Hl&uáSS^ 4|Sl$! .--    . : ■' v

^SŠŠi-jÉ

ÍslÍIÍilÍ§3

100000301140

ÍS&