WYDZIåLY POLITECHHICZHE KRAKOW

[j

BIBLIOTEKA GLOWNÅ

L. inw. Z

ii

LV

am

ti

HH!«

VM

u.

E:

W i

:■

mm--/ ■ 'v

i* »

hMh§S&

Lmäenscheltits Taschenwörterbücher

Fonolexika Langenscheidt

für Reise, Lektüre, Konversation und für die Schule.

Preis jedes Teiles 2 Mark (Neugriechisch, Russisch und Deutsch: Enzyklop. Wörterbuch, je 3.50 Mark). Teil I und II der übrigen Sprachen in einen Band geb. 3.50 Mark.

Die mit * bezeichneten Bände sind mit Angabe der Aussprache versehen.

Für Deutsche.

Böhmisch

Teil I* (Böhm isch - deutsch) Teil II* (Deutsch-böhmisch) beide in Vorbereitung.

Bulgarisch

Teil I* (Bulgarisch-deutseh) Teil II* (Deutsch - bulgarisch) beide in Vorbereitung. Dänisch - Norwegisch Teil I* (Dänisch - Norwegischdeutsch) XVI, 646 Seiten. Teil II (Deutsch-dänisch) VIII, 474 und 40 Seiten.

Deutsch

Etymologisches Lehn-u.Fremdwörterbuch, LXX, 222 Seiten.

XL

?•

“i

Teil

Teil

Teil I* (Französisch-deutsch) LII, 512 Seiten.

Teil II* (Deutsch-französisch) L, 552 Seiten.

Griechisch

Teil I (Altgrievhisch-deutsch) VIII, 540 Seiten.

Teil II (Deutsch-altgriechisch) VIII, 548 Seiten.

Teil III (Griech. Namenwörterbuch) VIII, 458 Seiten.

Hebräisch

(Hebräisch-deutsch) VIII, 308 S.

Italienisch

Teil I* (Italienisch-deutsch) XXXVI, 470 Seiten.

Teil H* (Deutsch-italienisch) XII, 480 und 40 Seiten.

Japanisch

' " *Sfch - deutsch) ten.

h-japanisch) riten.

nisch

nisch - deutsch) 1-katalanisch)

ng.

Lateinisch

Teil I (Lateinisch-deutsch) VIII. 390 Seiten.

Teil II (Deutsch-lateinisch) IV, 548 Seiten.

TL tOO. XI. 15.

Für Deutsche (Fortsetzung).

Neugriechisch

Teil I* (Neugriechisch-deutßdi) XVI, 996 Seiten, Doppelbnnd. Teil H*( Deutsch-neugriechisch) XXVI, 768 u. 40 8., Doppelbd.

Niederländisch (Holländisch)

Teil I* (Niederländ.-deutsch) XLVin, 488 Seiten.

Teil II* (Deutsch-niederländ.) in Vorbereitung.

Polnisch

Teil I* (Polnisch-deutsch)

Teil II* (Deutsch-polnisch) beide in Vorbereitung.

Portugiesisch

Teil I* (Portugiesisch-deutsch) XLIV, 624 Seiten.

Teil II* (Deutsch-portugiesisch) XVI, 456 Seiten.

Rumänisch

Teil I* (Rumänisch-deutsch) XVI, 80 und 508 Seiten.

Teil II* (Deutsch-rumänisch) in Vorbereitung.

Russisch

Teil I* (Russisch-deutsch)

XLVIII, 972 8., Doppelband. Teil II* (Deutsch-russisch) LX, 1065 Seiten, Doppelband.

Schwedisch

Teil I* (Schwedisch-deutsch) XVI, 646 Seiten.

Teil II* (Deutsch-schwedisch) X, 434 und 40 Seiten.

Spanisch

Teil k* (Spanisch-deutsch) XVI, 526 Seiten.

Teil II* (Deutsch-spanisch) XII, 486 Seiten.

Ungarisch

Teil I* (Ungarisch-deutsch) XXIV, 454 Seiten.

Teil II* (Deutsch-ungarisch) in Vorbereitung.

Für Ausländer.

Tysk

Für Dänen.

Dansk-Norsk-Tysk.*XVI,646 8. Tysk-Dansk* VIII,474 og40 S.

Für Engländer.

French

English-French.* XL, 536 pag. French-English.* XXXII, 556 p.

German

English-German* XLIV, 564 pages.

German-English.* XLVIII, 506 pages.

Greek

Ancient - Greek - English. XI, 419 pages.

Hebrew

Hebrew-English* 392 pages.

Latin

Latin-English * 424 pages.

Für Griechen.

Ti rspiiavtxi

NeosXX7jvo-rspp.avtxov*. XVI, 996 TÖ xarsßorrov (SutXoc Top.o;). repp.avo-N$oeXX7jvtxw.* XX V1.768 xal 40 Tö xcmßaxov (8itcXq? töp..)

pag.

Für Franzosen.

Allemand

Fran^ais-Allemand.* LII, 512 p. Alle in and-F ran<? als .* L,552 pag.

Anglais

Anglais-FränQais.* XL, 536 pag. Fran^ai s-Anglais. XXXII, 556 p.

Italien

Italien-Franeais.* En préparat. Franeais-Italien.* LXIY, 556 p.

Espagnol

F rau ca i s-E spagnol.* 548 pages. Espagnol-Fran$ais:* En prépar.

Für Italiener.

Tedesco

Italiano-Tedesco.* XXXVI, 470 pages.

Tedesco-Italiano.* XII, 480 e 40 pages.

Francese

Francese-Italiano.* LXIV, 556 pages,

Italiano-Francese.* In preparaz.

Für Japaner.

Nihon no

Wadokuj iten*. 450 peiji.

Doku xvaj iten.* LXIV, 622 peiji.

Für Katalanen.

Alemany

Catalå-alemany,* LII, 586 pis. Alemany-catalå.* Unes 600 pis., en preparacio.

Für Niederländer.

Duitsch

Nedeiiandscli-Duitsch.*XLYHI, 488 bldz.

Duitsch - Nederlands cli.*

In voorbereiding.

Für Portugiesen.

Alemao

Portugals-Alemäo.* XLIY, 624 pag.

Aleina o-Portugués.* XVI, 456

Für Rumänen.

German

Roman-german.* XVI, 80 §i 508 pag.

German-roman.* In prepara(ie.

Für Russen.

HtMegkiM fl3blKT>

LIacxb pyccKO - irtMeuKan.* XLVIII, 972 exp., ABonnoii

TOMT..

cIacTb hLmbitko - pyceuan.* LX, 1065 exp., 3B0ÜH0Ü

XOM'b.

Für Schweden.

Tysk

Svensk-Tysk.* XVI, 646 sider. Tysk-Svensk.* X, 434 och 40 sider.

Für Spanier.

Alemån

Espahol-aleman.* XV|, 526 pag. Alemån-espanol.* XH, 486 påg.

Francés

Francés-espafiol.* 548 påg. Espafiol-francés.* En prepara-cioii.

Für Ungarn.

Német

Magyar -Német* Korülbelül 400 lap.

Német-Magyar.*

Késztiloben.

FONOLEXIKA

LANGENSCHEIDT til Brug for Rejser, Lekture, Konversation og Skoler

LANGENSCHEIDTS

TASCHENWÖRTERBÜCHER

für Reise, Lektüre, Konversation und den Schulgebrauch

Toussaint-Langenscheidts Metode

Lommeordbog

i det danske og tyske Sprog

Med Udtalebetegnelse efter Metode Toussaint-Langenscheidts fonetiske System

Anden Del

Tysk-Dansk

Udarbejdet af

F. A.Mohr

16. til 20. Tusind

fås*

MM

Indregistreret Varemærke

KØBENHAVN Georg Chr. Ursins Efterfølger Louis K. Nyrop. Gartner Prior

Methode Toussaint-Langenscheidt

Taschenwörterbuch

der dänischen und deutschen Sprache

Mit Angabe der Aussprache nach dem phonetischen System der Methode Toussaint-Langenscheidt

Zweiter Teil

Deutsch-Dänisch

Zusammengestellt von

F. A. Mohr

16. bis 20. Tausend

SU

Eingetragene Schutzmarke

BERLIN-SCHÖNEBERG Langenscheidtsche Verlagsbuchhandlung (Prof. G. Langenscheidt)

s?

Alle Rechte, insbesondere das der Übersetzung in fremde Sprachen, vorbehalten

Copyright 19? 1

by Langenscheidtsche Verlagsbuchhandlung (Prof. G. Langonscheidt) Berlin-Scftönebcrg

BIBLISTEKA POiHEFiiÄ

K R aT< Ö W

ML

Langenscheidtsche Buchdruckerei, Beltm-Schönetierg

Äkc.ür, ...........dMyi'i j

F Familiär, vertraulich.

P Populär, Sprache des (ungebildeten) Volkes.

\ (Komet) selten.

^ (Pflanze) Botanik.

O (Zahnrad) Technik.

$$ (Hämmer) Bergbau.

& (Degen) militärisch.

Zeichen.

xL (Anker) Schiffahrt.

O (Geldstück) Handel.

(Lokomotive) Eisenbahn.

M) (Fahrrad) Radsport.

J (Note) Musik.

** (Posthorn) Postwesen.

„ (Tilde) dient zur Wiederholung des Vorhergegangenen.

a.

-- auch.

---Adjektiv, Eigenschasts.

wort.

AbNrzungen.

Abk. ----- Abkürzung. adv. --- Adverb, Umstandswort. Anat. — Anatomie, a/n. c. = adjectivum numerale cardinale, Grundzahl. a/n. o. ----- adjectivum numerale ordinale, Ordnungszahl.

Arch. — Architektur, Baukunst. Astr. ----- Astronomie, bibl. = biblisch, bsd. ----- besonders.

Buchb. = Buchbinderei.

Buchh. ---- Buchhandel.

— commune (gemeinsam). Chem. — Chemie.

Chir. — Chirurgie.

cj. — Konjunktion,Bindewort.

cmpr. --- Komparativ.

coli.    =    kollektiv.

ehm.    =    ehemals.

Elektr.    ----    Elektrizität,

e-m    =    eitlem,

e-n    -----    einen,

e-r    —    einer.

e-S    —    eines,

et.    —    etwas.

Femininum. Fechtkunst. Fernsprechwesen, in figürlichem Sinne. Forstwesen. Femininum Pluralis. Geogr.    =    Geographie.

Geol.    =    Geologie.

Geom.    ---    Geometrie.

Glasm.    =    Glasmacherei.

Gram.    ---    Grammatik.

Fechtk.

Fernspr.

fid-

Forstw.

flpl•

Handw. — Handwerk. Her.

imp.

ins.

int.

= Heraldik.

—    Imperfektum.

—    Infinitiv.

—    Interjektion,

Empfindungswort.

iron.    = ironisch,

j.    ----- jemand,

j-nt    --- jemandem,

j-n    = jemanden,

j-s    = jemandes,

jur.    = juristisch.

Kartensp. — Kartenspiel. Kegelsp. = Kegelspiel. Kinderspr.— Kindersprache. Kochk. — Kochkunst. Landtv. — Landwirtschaft. Lit. = Literatur.

= Maskulinum.

VI

----- Mathematik.

--- Medizin.

----- Mineralogie. [It8. = Maskulinum Plnra-

prp.

re fl.    ----- reflexiv, zurückbezüglich.

Reitk. ----Reitkunst.

Rel. = Religion, s. --- siehe.

— Substantiv (steht be. sonders hinter Wörtern beiderlei Geschlechts), scherzh. = scherzhaft. sg. ----- Singular.

Stud. — Studentensprache. sup. — Superlativ.

Thea. = Theater.

Typ. ----- Typographie, Buch«

druckerkunst

Math.

Med.

Min.

Münzw.    = Münzwesen.

Myth.    — Mythologie.

= Neutrum. n/pZ.    = Neutrum Pluralis.

npr.    = Eigenname,

ob.    --- oder.

Path.    ----- Pathologie

Phil.    = Philosophie.

Phot.    — Photographie.

Pol.    = Politik,

p.p.    -----    Partizipium Perfekti.

pr.    =    Pronomen, Fürwort.

pr. indes. -----    pronomen Indefini

tum , unbestimmtes Fürwort.

pr. int. ----- pronomen Interrogativum, fragendes Fürwort.

--- Präposition, Verhältniswort.

pr. poss. = pronomen Possessivum,besitzanzeigendes Fürwort.

pr. rel. ----- pronomen relati-vum, bezügliches Fürwort.

u.    ----- und.

v.    ----- von, vom.

--- Verb, Zeitwort

v/a. ----- verbum activura, trau sitives Zeitwort.

Bet. = Tierarzneikunde.

vgl. — vergleiche.

v/imp. ----- verbum Impersonale, unpersönliches Zeitwort.

vjn. ----- verbum neutrum, in» transitives Zeitwort.

z.B. = zum Beispiel.

Zool. ----- Zoologie.

Zssg = Zusammensetzung.

Zssgn — Zusammensetzungen.

Zweiter Teil

Deutsch-Dänisch

f

Bøjninger i Tysk.

(Deklination og Konjugation.)

Deklination.

I. Almindelige Bemærkninger.

I Tysk skelner man mellem en stærk og en svag Bøjning. Mange Ord gaar i Ental efter den stærke, i Flertal efter den svage Bøjning; det kalder man den blandede Bøjning. Nogle Ord har en uregelmæssig Bøjning, mange en dobbelt (med forskellig Betydning).

Som Undtagelser staar ogsaa de navneagtigt brugte Tillægsord og Tillægsmaader (Participier), Egennavne og Fremmedord.

Med Hensyn til Køn frembyder Navneordene følgende Bøjningsendelser i Nævnefald (Nominativ), Ejefald (Genitiv), Hensynsfald (Dativ) og Genstandsfald (Akkusativ).

Hankøn.

a)    Stærk Bøjning Ent.: —, (e)s, (e), —

Flt.: (e), (e), (e)n, (e) og: er, er. ern, er Flertal har hyppigt Omlyd.

b)    Svag Bøjning: Endelsen (e)n, undtagen i Nf. Ent.

c)    Blandet Bøjning: Ent stærkt bøjet, Flt. svagt.

Hunkøn.

Ent. uforandret, Flt. dels stærkt, dels svagt bøjet, ligesom ved Hankøn.

Intetkøn.

a)    Stærk Bøjning ----- den stærke Bøjning i Hankøn.

b)    Blandet Bøjning ----- den blandede Bøjning i Hankøn.

Oversigt over Bøjningerne og Afvigelserne derfra.

a) Efter den stærke Bøjning gaar: i Ent. Hankøns- og Intetkønsord; i Flt. Ord af alle tre Køn.

Deutsch-dänisches Twb.

b) Ester den svage Bøjning gaar: i Ent. kun Hankønsord; i Flt. Ord af alle tre Køn.

c)    Hunkønsord bøjes ikke i Ent.

d)    Omlyd i Flt. (a og aa > a, o og oo > o, u > i'l, an > du) har mange Hankønsord og Hunkønsordene efter den stærke Bøjning med Undtagelse af dem paa „sal" (Drangsal, Mühsal, Trübsal) og Intetkøns ordet „Floß". Undertiden kan Ent. og Flt.

adskilles ved Hjælp af Omlyden. Ved mange Ord vakler Brugen, andre har forskellig Betydning, efter som de har Omlyd eller ej.

e)    Nogle Hankøns- og Intetkønsord faar i Flertalsendelsen -er. Hvor Formerne med og uden „er" forekommer, er for det meste en forskellig Betydning forbunden dermed.

f)    Flertalsendelsen -s faar nogle Ord med udlydende Selvlyd (Vokal); undertiden bliver de brugt i folkelig Tale.

II. Bøjningsendelser. Ental.

1. Jvfr. I, c.

2. Ejefald.

a)    Altid es har alle Ord paa s, fri), ft, ft, h og z og ligeledes i Almindelighed de Ord, der ender paa flere Medlyd (Konsonanter) ; de paa s forandrer derhos dette s til ft de paa ft beholder dette ß efter lang Selvlyd, men forandrer det efter kort Selvlyd til ff.

b)    Altid s har Flerstavelsesordene med ubetonet Endestavelse, især de paa c, el, ent, en, er, ig, ing, lein, ling, fal, fel, tnin.

c)    Ved de andre Ord vakler Brugen mellem -s og es.

d)    Nogle Ord har i Ejefald n, -en, eller ens.

3. Hensynsfald.

a)    Endelsen -e har for det meste alle Ord, der i Ejefald har -es. (Jvfr. ogsaa § 2, a).

b)    Endelsen -e mangler i Hf. ved Benævnelser paa Stof eller Art („ans (Mb") eller Bevæggrund („ntit Ernst"), og ligeledes i Talemaader med „imb“ („ntit Gnt mtb Blut"); desuden i alle Fremmedord og Egennavne.

c)    I Tvivlstilfælde gør man bedst i at udelade -e.

d)    Nogle Ord har i Hf. -tt eller -en.

4. Genstandsfald.

Gf. er i Almindelighed lig med Nf.; nogle Ord har -tt

eller -en.

in

Flertal.

a)    Nævnefald, Ejefald og Genstandsfald lyder altid ens.

b)    I Hensynsfald har Ordene med Flertalsendelsen -s ligeledes -S; alle andre har altid -tt eller en.

c)    Herfra undtage s Fremmedord.

Anm. Om navneagtige Tillægsord, se (5)1.

III. Bøjningsmønstre. A. Kendeord.

E>a. Det bestemte Kendeord.

Nf.

i{

Ha.

Hu.

Itk.

der

die

das

Fit. Ha., Hu., Itk. die

GT or ty er kj O    O ° °

Hf.

dem

der

dem

den

Sis! S

(T)b. Det ubestemte Kendeord.

Nf.

Ent.

Ha.

Hu.

Itk.

ein

Es.

eine

ein

eines

einer

eines

Hf.

einem

einer

einem

Of.

einen

eine

ein

B. Navneordenes stærke Bøjning.

Es. Ent. (e)s; Nf. Fit. aldrig tt (som Bøjningsendelse).

©a. Fit. paa -er, med Omlyd (kirn Ha. og Itk.).

~(e)

Mann Ha. *-es Haus Itk. Hauses Hause eller ^

Männer    ut

Häuser

* Tegnet gentager i Ent. Nf. Ent., i Fit. Nf. Fit.

~tt

(2)b. Som (|)a, i Es. Ent. kun -s.

^ Denkmäler* ~ ut

Denkmal Itk. ^s

* Fit. ogsaa efter ®g.

®c. Som ©a, uden Omlyd i Fit.

Bild Itk. ^es ~(e) Reis Itk. Reises Reise eller ^

Bilder

Reiser

~tt

©d. Hankønsord, Flt. paa e, med Omlyd.

Baum Ha. 4e)s 4c)

Baß Ha. Basses Basse eller _

Bälnne

Bässe

ut

©e. Som ©d, i Ejef. Ent. kun -s.

Alta'r Ha. ^s Bischof Ha. ^s

Flt. ogsaa efter ©g¹.

Altä're*

Bischöfe

Ut

Ut

©f. Hunkønsord, i Ent. uf.*, ellers som ©d.

Hand Hu. Nuß Hu. * uf.

uforandret.

©g. Som ©d, uden Omlyd i Flt.

Hund Ha.    us    4C)    ~

Greis Ha. Greises Greise eller ^ ^ Knie Itk.    _8*

Hände

Nüsse

Hunde Greise Knie*

* Ogsaa „Kniees" og „Kniee" (to Stavelser) forekommer.

ut

©g¹. Som ©g, i Ef. Ent. kun -s.

Enzian Ha.

-s

Enziane ^

ut

©h. Intetkønsord som ©g, Hankønsord i Ent. uf.

Bekenntnis e    ut

Branrarbasse    ut

Bekenntnis Itk. ...sses ...sic og „ Bramarbas Ha.

©i. Hunkønsord, i Ent. uf.

Kenntnis Hu. „

Kenntnisse ^ ut

©j. Uden særlig Flertalsendelse (Ord paa er, el, en, e), med Omlyd i Flt.

Vater Ha. Graben Ha.

-s

-s

Väter

Gräben

* '=

©k. Hunkønsord, i Ent. uf., ellers som ©j.

Mutter Hu.

Mutter _ ut

(2)1. Som (2)j, uden Omlyd i Flt. (kun Ha. og Itk.).

Maler Ha. „8 Gebirge Itk. ^s Mädchen Itk. ^

C. Svag Bøjning.

Es. Ent. Ha. og Itk.: en eller N, Hu.: uf.; Fit.: (e)N eller nett.

®a. Fit. -eit (i Ord paa e kun -u); uden Omlyd.

Mensch Ha.

Ochs Ha. Ochsen Ochsen Ochsen Herr* Ha.

Knabe Ha.

* Ungar hedder i Fit. Ungarn.

-en

-en

-ii

-n

-ii

-it

-en Menschen -Ochsen

-N Herren --ll Knaben -

(3)b. Hunkønsord, i Ent. uf., ellers som (§)a.

Frauen

Messen

Frau Hu.    -

Meß, Messe* Lr«. -

Kirmes hedder i Fit. Kirmesse og Kirmessen.

(De. Som (3)b, i Fit. -neu.

Freundin Hu.

Freundinnen -

(3)d. Som (|)b, i Fit. -n.

Leiter Hu.

Leitern

D. Blandet Bøjning,

(kun Ha. og Itk.)

(Da. Ent. stærk, Fit. svag.*

Hemd Itk. -(e)s -(c)

Schmerz Ha. -es -(e)

* Sporn hedder i Fit. Sporen.

Hemden Schmerzen -

®b. Som (4)a, Es. Ent. kun -s, Fit. kirn -n.

Auge ItTc. -s Stachel Ha. -§

Augen

Stacheln

(4)c. Ent. stærk, Fit. stærk og svag.

Mast Ha. -es -(e)

Maste(n) - Masten -

®d. Ent. stærk og svag, Fit. svag.

og -en Ahnen og -n Bauern

Ahn Ha. -e og -en - og -en Bauer Ha. -$ og -n - og -n

®e. Som ®d, uregelmæssig, Ef. Ent. -ens og -ns

Herzen

Nanien

Herz Itk.    -ens ^en

Name Ha.    ^ns    ~n    ut

E. Fit. paa -s.

(Jvfr. I, f.)

(B)a. Ord der ender paa Selvlyd.

Kolibri Ha.

Kolibris* „

* Pony og lignende Ord hedder i Østrig ogBaiern i Flt. $ome«.

®b. Folkelig Tale.

Kerl Ha.

-s

Kerls*

* Den rigtige Form er „Kerle".

F. Fremmedord.

a)    For de Fremmedords Vedkommende, der bøjes som tyske Ord, opstilles ingen særlige Bøjningsmønstre, heller ikke for ganske uforanderligé Ord som „Korps".

b)    De fleste Fremmedord har i Flt. Bøjningsendelserne -c, -e, -en eller -ien (Hf. altid -tt).

c)    Nogle har en fremmedsproglig Flertalsendelse uden

Bøjning.

®a. Flt. -c, med Akcentskifte.

Dia'konus Ha. „

* Ogsaa Diakonen.

Diako'ne* „

ut

®b. Som ©a, men uden Akcentskifte.*

Kultus Ha. Dualis Ha.

Kulte Duale

Dolmetsch har i Ejef. Ent. ogsaa en, i Fit. ogsaa en.

ut

ut

(6)c. Fit. e, i Es. Ent. -s og -eit.

Maguet Ha. ^s og ^ett ~ og ^en ^ Magnete ~ (6)d. Es. Ent. -s*, Fit. -en, med Akcentskifte.

Autoren ^

Au'tor Ha. -s

* Au'gur hedder i Ejef. og Hensynsf. Ent. ogsaa Au'gurn og. Augu'ren, i Fit. ogsaa Au'gurn.

®e. Som (6)d, uden Akcentskifte. De italienske, latinske og græske Endelser a, i, o, on, um [imit] forandres i Flt. til Endelsen -en [-ten].

* Do'gma hedder i Flt. ogsaa Do'gmata; Thema: Themata. Material hedder i Flt. Materialien, Konzil: Konzilien.

(6)f. Ent. uf., Flt. -«, i Østrig ogsaa -en.

Harmoni en Jde'en

Harmonie Hu. Idee' Hu.

(6)g. Ent. uf., Flt. -en, hvorhos de latinske og græske Endelser a, is, os* ns bortfalder.

Firmen

Globen

Epen

Firnltt Hu.    „

Globus Ha.

Epos    Itk.    ^    ^

* He'ros hedder i Flt. Hero'en.

(6)h. Ent. uf., Flt. -ien; samtidig gaar Slutnings-^ over til z; Akcentskif te.

Age'nzien

A'gens Itk.

(6)i. Ha. og Itk. i Ef. Ent. -s, Hu. i Ent. uf.; Flt. -s*.

Album Itk. Genie' Itk. Brigg Hu. Donna Hu.

Albums** „

-s

Genies

Briggs    ^

Donnas    ~

* Komma hedder i Fit. ogsaa Kommata. — ** Ogsaa Alben.

®j. Italienske, latinske, græske, delvis ogsaa engelske Ord; i Ent. uf., med fremmedsproglig Flt.

Musikus Ha. „ Zus Itk. ~

Lady La. ^

Mnsizi „

Zura (kun i Udtrykket: „ studieren.) Ladies (saaledes i Østrig; ellers Ladys.) (6)k. Som (6)j, Ef. Ent. -s.

Neutra

Pronomina ^ Kolli

Itk. ^s

Nentrnm itk. Pronomen Itk. Kollo

O. Sammensatte Navneord.

a)    Af Sammensætninger med Navneord (og navneagtige Partikler) bøjes kun den sidste Del af Ordet i Overensstemmelse med sin Bøjning ellers. I Ef. Ent. er det i Reglen bedst at sætte -s i Stedet for es; ©a.

b)    I Sammensætninger af Navneord og Tillægsord bøjes begge Dele, uden at Ordet skilles ad; ©b og c.

c) Af Sammensætninger af Tillægsord bøjes kun den anden

Del; ©d.

Prahlhänse

Habenichtse

Nimmersatte

55 S S

®a. Prahlhans Ha. „fett Habenichts Ha. „ Nimmersatt La. ^(s)

©b. der Hohepriester, des Hohenpriesters, beut Hohenpriester, den Hohenpriester; Fit. die Hohenpriester, der den ^n, die ein, kein o.s.v. Hohenpriester; (zwei, viele o.s.v.) Hohepriester.

®c. die Lang(e)weile, der Langenweile, der Langenweile, die Langeweile; ans Langenweile eller aus Lang(e)weile.

©d. der, dieser, jener Einjahrig-Freiwillige, des (dem, den, Fit. die, der, den, die) Einjahrig-Freiwilligen, ein, kein o. s. v. Einjahrig-Freiwilligen, zwei, viele o. s. v. Einjahrig-Freiwillige.

H. Egennavne.

Ved For- og Efternavne bliver kun Efternavnet bøjet; f. Eks. „Otto v. Bismarcks", „Maria Stuarts". Jvfr. ogsaa Tillægsordene (J.)

I. Uden Kendeord.

1. Ejefald.

a)    -s alle Egennavne, der ikke falder ind under b og c.

b)    -s eller ns; de Egennavne, der ender paa ubetonet e.

c)    ens: de tyske Fornavne, der ender paa s, sch. tz, x z, og de Fremmednavne, der ender paa 5; de andre Frem-mednavne og de tyske Familienavne faar i dette Fald et Udeladelsestegn (Apostrof). Ved geografiske Navne vælger man en Omskrivning (f. Eks. die Umgebung „der Stadt Mainz" eller „von Mainz").

2. Hf. og Gf. er sædvanligvis — Nf.\ en i Hf. (Elsen) er

forældet.

3. Flt.:

a) -s har de fleste Navne, der ender paa Selvlyd*, og Karl. * Historiske Navne, som O'tto og Sci'pio har de latiniserede Former Otto'nen og Scipio'nen.

b)    -c har sædvanligvis de Mandsnavne, der ender paaMedlyd.

c)    -n(-cil) har Kvindenavne, der ender paa Medlyd og ube

tonet -e

d) Personnavne paa -s og -f$ har ingen særlig Form.

II. Med Kendeord.

a)    Personnavne er uf. i Ent., geografiske Navne faar i Ef. Ent. -s eller -es.

b)    Flt. som I, § 3.

III. Egennavne med Titler.

Af disse højes kun Titlen med Kendeord, kun Navnet uden Kendeord.

(|)a. Friedrich

Friedriche „ ^n

Paulas

Hanse

®b. Paula

(Dc. Hans

®d. Marie' ^.(n)s ~(«) ~(n) Mari'en

Fritze

®e. Fritz ^ens -

®f. Alexander ^s 4«) ~(n) Alexander „

Gretchen

Elisabethen „

®g. Gretchen ^.s

®h. Elisabeth ^.(en)s ^(cu) „

®i. Zesns Christus, Es. Zesn Christi, Hf. Zesu Christo, Gf. Zesmn Christum.

®j. (König) Friedrich II* (Königs) ^s II. (König) „ II. (König) „ II.

* Der skrives altid II., men udtales: der Zweite, des Zweiten, dem Zweiten, den Zweiten!

®k. (der Kaiser) Karl (der Große) (des „ (des wti) (dem -(dem -n) (den ^ (den ^n).

Anm. 1. „Herr" bøjes altid: Herrn Richters Briefe, die Briefe des Herrn Richter.

Anm. 2. Af to sammenhørende Navne bøjes kun det andet; f.Eks. Ludwig Uhlands Gedichte; Friedrich von Schillers Werke; men Wolframs von Eschenbach Werke, fordi „von" her kun betegner Herkomsten, ikke Adelstitlen.

Anm. 3. Man maa skelne mellem „Frau Direktorin Schulz" (Fru Schulz er Direktrice) og „Frau Direktor Schulz" (det er Direktør Schulz’ Kone).

J. Stedord og Tillægsord.

1. De personlige Stedord.

®a.    1. Person 2. Person

(Ha.,Hu.,Itk.) (Ha.,Hu.,Itk.) Ha. **blt

*beiner »feiner *btr *dich

3. Person Hu.

Itk.

Ent.

Nf. ich Es. »meiner Hf. *mir Gf. »mich

er

sie

es

Nf.

Wir

ihr

»ihrer »seiner

a*» 9*[id> h*»

sie (Sie)

»ihrer (Ihrer)

*euer »euch *euch

* Tillige tilbagevisende (refleksivt); for Tydelighedens Skyld tilføjes ofte selbst.

»» I Breve: Du, Deiner, Dir, Dich; i høflig Tiltale: Sie, Ihrer, Ihnen, Sie; forældet: Ihr, Euer, Euch, Euch (tidligere ogsaa „Er“ o.s.v.).

Flt.

Es. »unser Hf. »uns Gf. »uns

2. Ejestedord, a) Naar der er e en Ejer.

JEnt. ©

Hu.

Itk.

Ha.

Hu. Itk. *(m)eiuc *(b)eiue *(f)eiue

Ha.

Nf. *(m)etu *(d)eiue »(f)etit Es. uS Hf. um Gf. un

* Parenteserne () betyder, at hver af disse Former kan hedde „mein“, „beut“ eller „sein“ o.s.v., — altsaa alle 3 Personer bøjes ens.

U»

um

Elt.

~r

ut

Ut

Ut

b) Naar der er flere Ejere.

3. Person 2. Person 1. Person ©

Flt.

JEnt.

Ha. Hu.    Itk. Ha.,Hu.,I.

unser funfere unser funfere t-es    f~r    t-es    f~r

t~cm    t-r    t~em

t~en

euer eure eures u: eurem ^.r euren ^

ihr

~eS

ener eure eures u: eurem ui euer

ihre ihr ihre

~r

~eS

~r

~em ~r

um ut

uu

t „unseres-, „nufere“ o.s.v., de saakaldte lange Former, anvendes i det højere Sprog; i Folkesproget bruges de korte Former, der er opstaaede ved Udstødelse af e (unsers, unsre o.s.v.). 12. Person maa man helst undgaa de lange Former (euere); i Stedet for „euren“ maa man hellere bruge „euern“.

Bruges Ejestedordene uden Navneord, saa hedder det i Stedet for „mein, dein, sein" o. s. v.: „meiner", „deine", „seins", „unserer", „unseres" o. s. v. Brugt navneagtigt hedder det „der meine" eller „der meinige (Meinige)" o.s.v.

3. Paapegende Stedord (dieser, jener, jeder, solcher bøj es en s).

Fnt. 9¹

SS-S-i

fflfp

Hu.

diese

dieser

dieser

diese

Itk.

dieses, dies dieses diesem dieses, dies

Ha.,Hu.,Itk.

( diese «s I dieser ^ 1 diesen l biete

Fnt.

der

Ha.

Hu.

die

das

Itk.

dessen (des) deren

dem

der

den

die

dessen (des) betn

das

Ha., Hu., Itk. r die

•« I bereit K | denen

®f.

Fit.

Itk. Ha.,Hu.,Itk. Nf. ^derselbe *dieselbe *dasselbe ^dieselben Es.    desselben    derselben    desselben    derselben

Hf.    demselben    derselben    demselben    denselben

Gf.    denselben    dieselbe    dasselbe    dieselben

Ha.

Fnt.

Hu.

* Ligesaa der-jenige, desjenigen o.s.Y.,Es. Fit. ogsaa „derer", men i derartig bliver „der..." uf.

4. Henførende (relativt) Stedord.

Fit. welche

®g. Fnt. welcher welche welches

bøjes ganske som „dieser" o.s. v. ®d. Formen „welcher" mat bruges med Varsomhed; mest bruges den Form, der er lig med og bøjes som det paapegende Stedord „der, die, das",(Z)e.

5. Spørgende Stedord. ®h. a) Navneagtigt.

Nf.

Ef.

Ha. og Hu. wer

wessen, wes

Hf.

wem

Gf.

wen

Itk.

was

was

b) Tillægsagtigt: welcher(-e,-es) ligesom ®ghenholdsvis (Ad.

6. Tillægsord foran Navneord, uden Kendeord*

Ha.

Hu.

Itk.

guter Mut gute Hoffnung gutes „(e)s* guter gutem ^(e) guter

gUteN ru

* Ogsaa „guten Mut(es)".

gute

sächliches Geschlecht sächlichen    ^,(e)8

sächlichem    ~(e)

sächliches

Ha.

Hu.

Itk.

artige Kinder artiger artigen ut artige ^

* Efter Forholdsord: von ganzem Herzen, ans tiefster Seele; endvidere: ich alter Mann (Es. mangler), dir guter Frau, dich liebes Kind; wir armen Leute (ogsaa „wir arme Leute"). Ligeledes: solch, welch gutes Herz (naar solch og welch er ns. [jvfr. ®j*J); andere (einige, einzelne, etliche, gewisse, manche, mehrere, verschiedene, viele, wenige, zwei, drei o.s.v.) reiche Leute; Es.: einiger o.s.v., zweier, dreier, reicher (eller reichen) Leute o.s.v., vier o.s.v. reicher (kun saaledes)Leute; Hf.: vielen, zwei o.s.v. reichen Leuten; Gf.: wenige, zwei o.s.v. reiche Leute. Flere Tillægsord foran et Navneord uden Kendeord bøjes ens, hvis de staar i det samme Forhold til det; f. Eks. „nach langem, schwerem Leiden".

Flt.

Nf.    edle Männer    schöne Frauen

Es.    edler ^    schöner

Hf.    edlen ^11    schönen

schöne „

Gf. edle

i. Tillægsord efter det bestemte Kendeord.*

Ha.

Hu.

Itk.

die gute Frau der guten ^ der guten ^ die gute ^

das gute Kind des guten ^es dem guten -e das gute „

* Ligeledes, hvis der paa Kendeordets Plads s tn ar: dieser, jener, jeder, solcher, welcher (men solch, welch, jvfr. (§)i*), derselbe, derjenige; derartige schwierige Fragen, (bei)folgendes kleine (ikke: ...nes) Buch. Staar der flere Tillægsord foran Navneordet, bøjes de ens; f. Eks.: der gute, brave Mann; des guten, braven Mannes o.s.v.

i J Bf.

N 1 w.

Flt.

Nf.    der gute Mann

des guten ^.es dem guten ~e Gf.    den guten -

der „ den „

die

der „ den „ die „

~n

8. Tillægsord efter det ubestemte Kendeord*

Ha.

(ö)k. JE nt.

Nf. ein guter (edler) Mann Es. eines guten (edlen, edeln) ^es Hf. einem guten (edlen, edeln)

Gf.    einen guten (edlen, edeln) ^

Hu.

eine gute (edle) Fran einer guten (edlen, edeln) einer guten (edlen, edeln) eine gute (edle) „

m.

Nf. ein gutes (edles) Kind Es. eines guten (edlen, edeln) ^es Hf. einem guten (edlen, edeln) -e Gf. ein gutes (edles)

Ha.

Ru.

Fit.

Nf. alle guten (edlen, cbeln) Männer eure guten (edlen, edeln) Frauen Es. aller guten (edlen, edeln) ^

Hf. allen guten (edlen, edeln) ^n Gf. alle guten (edlen, edeln)

eurer guten (edlen, edeln) euren guten (edlen, edeln) eure guten (edlen, edeln)

Itk.

Nf. ihre guten (edlen, edeln) Kinder Es. ihrer guten (edlen, edeln) ^

Hf. ihren guten (edlen, edeln) ^n Gf. ihre guten (edlen, edeln)

* Ligeledes efter Ejestedord og efter „kein,Leide,alle, sämtliche".

9. Navneagtigt brugte Tillægsord. ®1. a) Med det bestemte Kendeord.

Ha.

Hu.

Itk.

Ent.

Nf.    der Bekannte    die    Kleine    das Gute

Es.    des    „n    der    ^n    des    ut

Hf.    dem    der    ^n    dem ^n

Gf.    den    ^n    die    das    ^

Flt. Ha., Hu., Itk.

lll ) Bekannten ber [ Kleine,, Guten

den

die

b) .Med det ubestemte Kendeord.

Ent.

Ha.

Hu.

Itk.

Nf. ein Beamter-j- eine Schöne ein Ganzesf alle einer ui eines    -en    aller

einer ^n einem ^en    allen

^es alle

Fit. Ha., Hu., Itk.

Beamten Schönen Ganzen

Es.    eines    ^en

Hf.    einem    ^en

Gf.    einen    ^en    eine

t Her gentager Tegnet „ kun den Del af Nf., der ikke er trykt med fede Typer.

ein

c) Uden Kendeord. Mærk: Solch guter Bekannter, dir unge. treuem Beamten, von schönem Äußeren (eller Äußerem), liebe Be» kannte, wir Wilden, wir Deutschen (sjældnere: wir Deutsche); Es. Fit. großer Gelehrten (bedre end großer Gelehrter); uns Deutsche.

K. Gradbøjning og Forlængelsesformer.

Eksempler paa Gradbøjning.

Pos. Komp. Sup. (1. Grad) (2. Grad) (3. Grad) buntest geradest ältest gröbst (glattest (glättest reichst edelst

¹ uden Omlyd

² med Omlyd

³    uden eller med Omlyd

⁴    med forkortet 3. Grad

⁵    med forkortet 2. og 3. Grffd

sönnt    bunter

gerade    gerader

salt    älter

[grob    gröber

'glatter [glättet reicher edler

sau(e)rer . sauerst

glatt

reich

edel

sauer

De Tillægsord, der ender paa .. er, ...el, .. en, bortkaster gerne e i disse Stavelser, naar Gradbøjnings- eller Bøjningsendelser føjes til, f. Eks. edel, em edler Mann; edler als ...; voll. kornrn(e)ne Wesen. Desuden bliver ss til ß: angerneßner [eller angemessener]. I Forlængelsesformerne gaar udlydende s og (efter kort Selvlyd) over til f, henholdsvis ff, foran et i Endelsen efterfølgende e; f. Eks. krans, krause, krauser (ogsaa 2. Grad), krans est (3. Grad); blatz (^) blaffe o.s.v., blaffer (ogsaa 2. Grad), ant blaffesten (3. Grad); derimod: heitz (-), heisre o.s.v., heiler (ogsaa

2. Grad), am heißesten (3. Grad); grösste og beste er de eneste Superlativer paa „te", alle andre paa 8 og § har este. Ved Flerstavelsesordene paa ifch er Endelsen „fte": der närrischste.

Komparationsformerne bøjes ligesom Grundformerne, f. Eks. ein grösseren efter (ø)k. o.s.v.

⁶    kiv.: nahe, näher, nächst; hoch, hoher, höchst.

⁷    De som Biord brugte Tillægsord faar i 3. Grad Partiklen „ant" foran sig; Endelsen er -sten; f. Eks. bunt, bunter, ant buntesten.

⁸ NB.: gut, besser, ant besten (aufs beste, zum besten, bestens), bald, eher, am ehesten, gern, lieber, am liebsten, viel, mehr, am meisten, wenig, weniger, am wenigsten, minder, ant mindesten.

Konjugation.

gammeldags, ältest sup. von alt. ältlich aldrende.

AuS-arbeitung f Udarbejdelse c; Stil c; Uddannelse

Beil n Økse, Bil c.

Blendling nr Blanding, Bastard c. Blendung fBlindi

cholerisch kolerisk.

Eiland n 0 c.

Er wähnung f Omtale o. er-warmen blive varm. er-wä

Formular

[c.

Graphi't m Grafit, Blyant o. grapsen gramse; rapse

dig.

Hollänberei s Mejeri n. Hollänberin s Hollænderi'n

Kanzli st m Assistent

-mord m Kongemord n; -« kontrollieren kontrolere. 

Künstelei f Kunstlethed o; Ma-niererthed c.

Leuchte

Meinung f Mening c; anderer „ sein være af en ande

nachstehen staa bagefter; sig. j-m ^ staa tilbage

Oratotium n Bedesal c; / Oratorium n.

posta'lisch postal.

Reinheit f Renhed o.

Schaf-..., schaff... in Zssgn: ».bock in Væder o;

Schnäpper tn Dørklinke c; lille Flitsbue c; Chir.

suveræn; -Herrscher tn Selvhersker c; -hilse f S

stammeln stamme, stammen stamme, nedstamme, stämmi

Sünden-... in Zfsgn: -bock m Syndebuk c; Zerlaß

Lber-a'll overalt, alle Vegne, über-a'nstreugen o'

unter-schlächtig (Müllerei) Under-unter-schlagen

forslagen; (vonPferden) forsangen. [slagenhed c.

wachsam aarvaagen; (von Hunden) vagtsom.

Mild n Vildt n.

[fntje f Desmerkat c.

Langenscheidtsche

Langenscheidts Wörterbücher

Konjugation.

I Tysk kendes der en stærk, en svag og en uregel mæssig Konjugation. Desuden maa man tage Hensyn til Hjælpeudsagnsordenes og de sammensatte Udsagnsords Bøjning. Hjælpeudsagnsordene bøjer vi helt igennem. De sammensatte Tider at de andre Udsagnsord dannes i Førnutid og Førfortid dels med „haben", dels med „sein", i Fremtid og Konditionalis med „werden"; jvfr. @a, b, c. Dannelsen af Lideart er ens ved alle Udsagnsord; jvfr. <Da. Indtil @a. opstilles der fuldstændige Bøjningsmønstre, men derefter gives der kun følgende Former: Navnemaade (Infinitiv), Nutid fremsættende Maade (Præsens Indikativ), Fortid fremsættende Maade (Imperfektum Indikativ) og Ønskemaade (Imperfektum Konjunktiv), Bydemaade (Imperativ) og Fortids Tillægsmaade (Perfektum Participium).

Anm.: Fortids Tillægsmaade af Udsagnsordene branchen, dürfen, heißen, helfen, hören, können, lassen, lehren, lernen, machen, mögen, müssen, sehen, sollen, wollen fortrænges af Navnemaade, naar der staar en anden Navnemaade ved Siden af; f. Eks.: ich habe ihn singen hören, du hättest es tun können, ich hätte ihn laufen lassen sollen.

I. Hjælpeudsagnsord.

@a. sein. Bruges til at danne de sammensatte Tider i Fortiden af saadanne uindvirkende (intransitive) Udsagnsord, der betegner en Overgang, en Bevægelse (stedligt), en Væren eller Bliven*; ogsaa selvstændigt Udsagnsord.

Ønskemaade.

Usammensatte Tider.

Nutid.

Ent. ich sei    dn seiest (seist) er (sie o. s. v.) sei

Fit.    wir seien    ihr seiet    sie (Sie) seien

Fremsætt ende Maade. Nutid.

er (sie, es, man) ist sie (Sie) sind

dn bist ihr seid

Ent. ich bin Fit. wir sind

Fortid.

Ent. ich wäre    du wär(e)st    er (sie o. s.v.) wäre

Fit.    wir wären    ihr wär(e)t    sie (Sie) wären

Fortids Tillægsmaade.

gewesen

Førfortid. ich wäre gewesen 2. Konditionalis, ich würde gewesen sein Fremtids Tillægsmaade. sein wollend eller sollend

er (sie, es, man) war sie (Sie) waren Nutids Navnemaade.

Nutids Tillægsmaade.

seiend

Sammensatte Tider.

sein

Fortid.

Ent. ich war    du warst

Fit.    wir waren    ihr wart

Bydemaade.

Ent. fei! Fit. feib I

Førnutid, ich bin gewesen 1. Fremtid, ich werde sein Fortids Navnemaade. gewesen sein

* I Stedet for Formen „gewesen" træder Fortids Tillægsmaade af vedkommende Udsagnsord.

Førnutid, ich sei gewesen 1. Konditionalis, ich würde sein

Fortids Tillægsmaade. gewesen seiend

Førfortid. ich war gewesen 2. Fremtid, ich werde gewesen sein Fremtids Navnemaade. sein wollen eller sollen

®b. hllsieN. Bruges til at danne de sammensatte Tider i Fortiden af de indvirkende (transitive) Udsagnsord og af de uindvirkende, der betegner en Varighed eller en Tilstand*; ogsaa selvstændigt Udsagnsord.

er (sie o.s.v.) habe sie (Sie) haben

er (sie o. s.v.) hätte sie (Sie) hätten

Fortids Tillægsmaade. gehabt

Usammensatte Tider.

Ønskemaade.

Nutid.

Ent.    ich habe    du habest

Fit.    wir haben    ihr habet

Fortid.

Ent.    ich hätte    du hättest

Fit.    wir hätten    ihr hättet

Nutids Tillægsmaade. habend

Fremsættende Maade. Nutid.

er (sie, es, man) hat sie (Sie) haben

er (sie o.s. v.) hatte sie (Sie) hatten

Nutids Navnemaade. haben

Sammensatte Tider.

Førfortid.

ich hätte gehabt

2. Konditionalis, ich würde gehabt haben Fortids Tillægsmaade. Fremtids Tillægsmaade. * gehabt habend haben wollend eller sollend

Ent.    ich habe    dn hast

Fit.    wir haben    ihr habt

Fortid.

Ent.    ich hatte    du hattest

Fit.    wir hatten    ihr hattet

Bydemaade.

Ent. habe!, hab!; Fit. habt! (habet 1)

Førnutid.

ich habe gehabt

1. Fremtid, ich werde haben Fortids Navnemaade. gehabt haben

I Stedet for Formen „gehabt" træder Fortids Tillægsmaade af vedkommende Udsagnsord.*

Førnutid.

ich habe gehabt

1. Konditionalis.

ich würde haben

Førfortid.

ich hatte gehabt

2. Fremtid, ich werde gehabt haben Fremtids Navnemaade. haben wollen eller sollen

I @c. Weiden. Bruges til at danne Fremtid, Konditionalis og Lideart; ogsaa selvstændigt Udsagnsord.

Usammensatte Tider.

er (o. s. v.) werde sie (Sie) werden

er (o.s.v.) würde sie (Sie) würden

Ønske in aa d e. Nutid.

Fnt.    ich werde    du werdest

Fit.    wir werden    ihr werdet

Fortid.

Fnt.    ich würde    du würdest

Fit.    wir würden    ihr würdet

er (sie, es, man) wird sie (Sic) werben

Fortids Tillægsmaade.

geworden (worden)

Nutids Tillægsmaade. werdend

er (o.s. v.) wurde (ward) sie (Sie) wurden

Nutids Navnemaade.

werden

Sammensatte Tider.

Fremsættende Maade. y.    Nutid.

;Ent. ich werde du wirst Fit. wir werden ihr werdet Fortid, du wurdest (wardst)

FU. wir wurden ihr wurdet Bydemaade.

Ent. werde! Fit. werdet!

Fnt. ich wurde (ward)

Førfortid. ich Wäre geworden

2. Konditionalis, ich würde geworden sein Fremtids Tillægsmaade.    X

werden wollend eller sollend    å

Førnutid.

ich sei geworden

1. Konditionalis, ich würde werden. Fortids Tillægsmaade.

\ geworben seiend

Førfortid. ich war geworden

2. Fremtid, ich werde geworden sein

Fremtids Navncmaade. werden wollen eller sollen

Førnutid.

ich Lin geworden

1. Fremtid.

ich werde werden

Fortids Naviiemaade. geworden sein

II. Den stærke Bøjning.

De stærke Udsagnsord adskiller sig fra de svage paa følgende Punkter:

1. I Fortid og undertiden ogsaa i Fortids Tillægsmaade har de Aflyd (c>a>o ogu; i>a>o; e, i, Ü,

ÜU>0, O.8.V.).

2.    Fortids Tillægsmaade dannes ved at sætte Stavelsen ge foran og tilføje Stavelsen en.

3.    Fortids Ønskemaade har undertiden Omlyd (a>ü, o>ö, u > Ü).

4.    De fleste Udsagnsord med Stammelyden c (ä) har i 2. og 3. Person Ent. i Nutid og i Bydemaade Brydning, d. v. s. Overgang af e (a) til i. Undertiden indtræder der Omlyd i Nutid (af a, o, au).

5.    Bydemaade med Brydning ender sædvanligvis ikke paa c.

er (o.s. v.) binde sie (Sie) binden

er (o.s. v.) bände sie (Sie) bänden Fortids Tillægsmaado. gebunden

Ä. Aflydsrækker med tre Trin: i, a, u o.s.v. Handleart.

Usammeusatte Tider.

©a. binden.

Frcmsættende Maade.

Nutid.

Ent. ich binde    du bindest    er (sie, es, man) bindet

Fit. wir binden    ihr bindet    sie (Sie) binden

Fortid.

;Ent. ich band    bit bandest    er (o. s. v.) band

Fit. wir banden    ihr bandet    sie (Sie) banden

Nutids Navncmaade. binden

De sammensatte Tider dannes paa samme Maade som ved „haben" ©b. (Angaaende de Udsagnsord, der danner de sammensatte Tider med „sein", se ©a.)

Ønskemaade.

Nutid, du bindest ihr bindet Fortid.

Ent. ich bände    bit bändest

Fit. wir bänden    ihr bändet

Nutids Tillægsmaade. bindend

Ent. ich binde Fit. wir binden

Bydcmaade.

Ent. bittb(e)! Flt.bi «betl

Lideart.

Førfortid.

ich wäre gebunden (worden)

1.    Konditionalis.

ich würde gebunden werden

2.    Konditionalis.

ich sei gebenden worden ich würde gebunden worden sein

Nutid.

ich werde gebunden Fortid.

ich würde gebunden

Førnutid.

Førfortid.

ich war gebunden (worden)

1.    Fremtid.

ich werde gebunden werden

2.    Fremtid.

ich werde gebunden worden sein

Nut. Nav.: gebunden werden Fort. Nav.: gebunden (worden) sein

Fromt. Nav.: gebunden werden wollen eller sollen Fremt. Till.: geb. werden wollend ellersollend

Nut. Till.: gebunden werdend Fort. Till.: gebunden worden

Fort. Tillægsm.

Bydemaade

Fort. Ønskem.

Fort. frems. M.

gedrungen

gesonnen

gebrochen

gescholten

geworfen

befohlen

gestohlen

geboren

gebeten

gesessen

gelegen

I    drin g(e)!

sinn(e) 1 brich! schilt! wirf! befiehl! stiehl! gebier! bitte! bitt'! sitze! sitz'! liege! lieg'!

dränge

sänne (sönne)

bräche

schölte

Wurfe

beföhle

stähle

gebäre

bäte

säße

läge

drang

sann

brach

schalt

warf

befahl

stahl

gebar

saß

lag

Nutid.

ich werde gebunden Fortid.

ich wurde (ward) gebunden Førnutid.

ich bin gebunden worden

Bydemaade.

Ent. werde gebunden! Fit. werdet gebunden!

- Nutid fremsættende Maade

Navnemaade

dringe, dringst, dringt sinne, sinnst, sinnt breche, brichst, bricht schelte, schiltst, schilt werfe, wirfst, wirft befehle, befiehlst, befiehlt stehle, stiehlst, stiehlt gebäre, gebierst, gebiert bitte, bittest, bittet sitze, sitzest og sitzt, sitzt liege, liegst, liegt

@b. dringen @c. sinnen @d. brechen @e. schelten @f. werfen @g. befehlen @h. stehlen @i. gebären @j. bitten @k. sitzen @1. liegen

ß. Aflydsrækker med to Trin: te, o- o o.s.v. med samme Lyd i Fortid og Fortids *

Tillægsmaade.

Fort. Tillægsm.

C' ' C? ti

lifllllilftlfstillså!

i,'S L list SS §täl tslsstl S « SIS

Bydemaade.

Nutid fr em sættende Maade Fort, frems. M. \ Fort. Bnskem.

Navncmaade

klimm(e)! sicht! riech(e)! gieß(e)! sied(e)! sauste)!

biet(e)! (beut)! zieh(e)! (zeuch)! lüg(e)! gär(e)! schwör(e)!

klömme

föchte

röche

gösse

sötte

söffe

böte

zöge

löge

iuuiojj

roch

goö

sott

bot

zog

log

gor (gärte)    göre (gärete)

schwor (schwur)    schwüre

schrob (schraubte) schröbe (schraubete)! schraub(e)! wöbe schöre schünde

web(e)!

schier! (scherses!) schind(e)! beiß(e)! leid(e)! bleib(e)!

preise! og preis! Pfeif(e)'. meid(e)!

bisse

litte

bliebe

priese

pfiffe

miede

klimme, klimmst, klimmt fechte, fichtst, ficht rieche, riechst, riecht gieße, gieß(es)t, gießt siede, siedest, siedet saufe, säufst, säuft

s(beut)

biete, bietest (beutst), bietet ziehe, ziehst (zeuchst), zieht ((zeucht)

wob

schor (scherte) schund

litt

blieb

pries

; Nlied

lüge, lügst, lügt gäre, gärst, gärt schwöre, schwörst, schwört schraube, schraubst, schraubt webe, webst, webt s(schert)) schere, schierst (scherst), schiert) schinde, schindest, schindet beiße, beiß(es)t, beißt leide, leidest, leidet bleibe, bleibst, bleibt preise, preis(es)t, preist pfeife, pfeifst, pfeift meide, meidest, meidet

-s rQ d nd ® «*—I bi ,d .rA, ^ -5 S d o" ådh ro *5 d

C. Aflydsrækker med to Trin: e, a, e o.s.v. med samme Lyd i Nutid og Fortids

Tillægsmaade.

Bydemaade I Fort. Tillægsm.

ihl Fit. eßt! el- gegessen ler esset!

genesen

gesehen

gelesen

gegeben

getreten

gekommen

genese!

steh(e)!

lies!

gib!

tritt! komm(e) 1

geschaffen

gewaschen

gefangen

gefallen

blase! eller blas! j geblasen gelassen gestoßen gerufen gehauen geheißen

schafs(e)! wasch(e)! fang(e)! fall(e)!

latz!

ftoß(e)! ruf(e)! han(e)! heiß(e)!

Nutid fremsættende Maade Fort. frems. M. Fort. Ønskem.

esse, issest eller ißt, ißt

genese, gcncs(es)t genest sehe, siehst, sieht lese, lies(es)t, liest gebe, gibst, gibt trete, trittst, tritt tomme, kommst (kömmst),

kommt (kömmt)

schaffe, schaffst, schafft wasche, wäschst, wäscht fange, fängst, fängt falle, fällst, fällt blase, bläs(es)t bläst lasse, läßt (lässest), läßt stoße, stößt, stößt rufe, rufst, rnft haue, haust, haut heiße, heiß(es)t, heißt

Navnemaade

@a. essen

®b. genesen 06. sehen ®d. lesen 06. geben @f. treten ®g. kommen

®h. schaffen ®i. waschen @j. fangen ®k. fallen @1. blasen ®m. lassen ®n. stoßen Øo. rufen ®p. hanen ®q. heißen

III. Den svage Bøjning.

1.    De sviige Udsagnsord ændrer ikke Stammens Selvlyd i Fortid men tilføjer Endelsen (e)i til Stammen, og dertil føjes Personendelserne. Fortids Tillægsmaade dannes ligeledes ved at sætte Stavelsen ge foran (undtagen ved de, mest fra fremmede Sprog stammende Udsagnsord med Endelsen -ieren f [fransk -er], jvfr. Dg) og ved at tilføje Endelsen (e)t.

2.    Bortfald af Endelsen c i Bydemaade (digterisk, eller folkelig Tale) betegnes ved Apostrof; f. Eks.: Leb'wohl!

Fort. Tillægsm.

Bydemaade

Fort. Ønskem.

Fort. frems. M.

Nutid fremsættende Maade

Navnemaade

baue, baust, baut dounere, dounerst, donnert bete, betest, betet passe, paßt (passest), paßt reise, rei(se)st*, reist ioand(e)le, wandelst, wandelt studiere, studierst, studiert

f Ogsaa nogle tyske Stammer bliver Suffikset „icren“ føjet til, f. Eks. halbieren, halbiert; men (Suffikset „en") zieren: geziert; schmieren: geschmiert.

* Udsagnsord med andre Hvislelyd, f. Eks. wünschen: wnnsch(e)st, spatzen: spaßest (spaßt), ritzen: ritzest (ritzt), hexen: hexest (hext), heizen: heizest (heizt).

** Udsagnsord paa ...sseln ændrer ved Bortfald af e i 1. Person i Nutid si til ß, f. Eks.: bosseln: ich boßle.

gebaut

gedonnert

gebetet

gepaßt

gereist

gewandelt

studiert

baue!

donnere!

bete!

passe! eller paß 1 reise! wand(e)le! stil diere

bau(e)te

donnerte

betete

paßte

reiste

wandelte

studierte

baute

donnerte

betete

paßte

reiste

wandelte

studierte

Da. bauen Db. donnern De. beten Dd. passen De. reisen Df. wandeln** Dg. studieren

IV. Uregelmæssige Udsagnsord.

Fortegnelsen er ikke helt fuldstændig; enestaaende afvigende Former staar angivet ved vedkommende Udsagnsord i Ordbogen.

Fort. Tillcegsm.

Bydemaade

Fort. Ønskem.

Fort, frems. M.

Nutid fremsættende Maade

Navnemaade

gegangen

gestanden

getan

genannt

gesandt

gebracht

gedacht

gedünkt (gedeucht) gedurft gekonnt gemocht gemußt gewußt gesollt gewollt

geh(e)! fteh(e) l tu(e)! neune! sende 1 bring(e)! denke! dünke! dürfe! könne! möge! müsse!

Wisse! eller wiß! solle! wolle!

ginge

stände (stünde)

täte

neun(e)te

sendete

brächte

dächte

dünkte (deuchte) dürfte könnte möchte müßte wüßte sollte wollte

ging

stand (stund)

tat (digter, „tät") nannte sandte brachte dachte

dünkte (deuchte) durfte sonnte mochte mußte wußte sollte wollte

gehe, gehst, geht

stehe, stehst, steht

tue, tust, tut

nenne, nennst, nennt

sende, sendest, sendet

bringe, bringst, bringt

denke, denkst, denkt s(deucht))

mich (gml. mir) o.s.v. dünkt)

darf, darfst, darf

kann, kannst, kann

mag, magst, mag

muß, muht, muß

weiß, weißt, weiß

soll, sollst, soll

will, willst, will

V. Sammensatte Udsagnsord.

a) Præ fiks er ne er i Ordbogen sædvanlig adskilte fra Verbalstammen ved en Bindestreg (ellers M skrives de sammen), for at gøre det let for Læseren at s se det Simpleks, under hvilket han finder vedkommende

©a. geh(e)n ©b. steh(e)n ©c. tun (tuen) ©d. nennen ©e. senden ©f. bringen '    ©g. benfen

©h. bimsen ©i. dürfen ©j. können ©k. mögen ©1. müssen @m. wissen ©n. sollen ©o. wollen

1. Vi udskiller først de Udsagnsord, der er sammensatte med Forstavelser eller Præfikser. Det enkelte Udsagnsord hedder Simpleks, det sammensatte hedder Kompositum.

Bøjningsmønster. Sammensætninger (Komposita) med de uadskillelige Præfikser be, cmp, ent, er, ge, ver, zer, der altid er ubetonede, danner Fortids Tillægsmaade uden Augmentes ge (ikke at forveksle med Præfikset „ge“). Partiklen 51t ved Navnemaade staar altid foran den uadskillelige Sammensætning.

b)    Præfikset „miß" — ligeledes uadskilleligt — er snart betonet, snart ubetonet. Alle dermed sammensatte Udsagnsord danner Fortids Tillægsmaade uden ge, kun „mißbilden" hedder „mißgebildet", „mißstimmen" hedder „mißgestimmt". Partiklen zu ved Navnemaade staar foran den uadskillelige Sammensætning, kun „mißstimmen" og „mißverstehen" hedder: „miß-znstimmen" og „mißznverstehen".

c)    Medens de uadskillelige Sammensætninger er at bøje som usammensatte, bliver de adskillelige i Nutid, Fortid og Bydemaade opløst i deres Bestanddele, paa den Maade at Præfikset kommer bag vedUdsagnsordet (undtagen i Bisætninger!) ; f. Eks. an-fangen: ich fange an, ich fing an, fang an! (men: daß ich fält lesen] anfange, anfing). I Fortids Tillægsmaade kommet¹ Augmentes ge — ligesom ogsaa Partiklen zu i Navnemaade — ind imellem Præfiks og Udsagnsord og smelter sammen med dem til eet eneste Ord: angefangen, anzufangen.

De herhen hørende Præfikser er: ab, an, auf, aus, bei, dar, ein, empo'r, entgegen, fort, ge'gen, her, hin, mit, nach, nie'der, ob, vor, weg, zu, zurü'ck, zusa'mmen; ligeledes de sammensatte: hera'b, hera'n, herau'f, heran's, herbei' 0. s. v.; hina'b o.s. v. og vorwe'g. De er al tid betonede.

d)    Fremdeles findes d er Præfikser, der skifter med Hensyn til Betoning, nemlig durch, hi'nter, ü'ber, um, n'nter, wi'der, wie'der. Staar disse betonede, saa er de adskillelige og bøjes, som angivet under c; staar de ubetonede, saa er de uadskillelige og bøjes, som angivet under a.

e)    Staar der to eller flere Præfikser foran et Udsagnsord, saa gør de under a nævnte stedse deres Magt gældende, og det ogsaa, hvis de staar i Begyndelsen, paa det følgende betonede Præfiks; f. Eks. „vera'bfänmen" gaar som „verfau'men". Gaar der derimod et betonet Præfiks forud, saa bevarer hvert af dem sin Ejendommelighed; f. Eks. a'bbestellen: ich bestelle a'b; ich habe a'bbestellt (Fortids Tillægsmaade naturligvis uden ge, paa Grund af Præfikset be); wiederherstellen: ich stellte wieder he'r, ich habe wiederhe'rgestellt.

2. Udsagnsord, der er sammensatte med Navneord eller Tillægsord eller dannede af saadanne, retter sig efter den i § 1 givne Regel. Ligger Tonen paa den første Del, saa finder der Adskillelse Sted, og Udsagnsordene gaar efter § 1 c; er den anden Del betonet, saa gaar Udsagnsordene efter § 1 a.

Herhen hører f. Eks. Ordene fehl, heim, klar,offen,voll, wohl o.s.v. vollenden: ich vollende, volle'ndete, habe vollendet vo'llpumpen: ich pumpe vo'll, pumpte vo'll, habe vo'llgepumpt.

91, o n A, a; wer A sagt, muß auch B sagen naar man har sagt A, maa man ogsaa sige B.

Aal m Aal c.

Aal»..., aal»... in Zssgn: ^ähnlich, ^artig a. aaleagtig; ^kasten m Aalekiste o; snappe, ^raupe f Ferskvandskvabbe c; ^teich m Aaledam c.

Aar m Rovfugl, Ørn o.

Aas n Aadsel n; Lokkemad c; Bæst n; ^.fliege f Spyflue c; geler m Aadselgrib c; ^.grube f Rakkerkule o.

aasen svine, søle; æde, græsse, ab af, bort; ned, nedad; Hut ^,1 tag Hatten af! ^ und zu fra og til; nu og da.

ab anderlich som kan forandres;

Gram. deklinabel, ab ändern ændre, rette; Gram. deklinere.

Ab anderung Hindring, Forandring c; Gram. Deklination c. ab ängstigen: sich ^ ængstes, ab arbeiten arbejde, slide løs; afbetale ved Arbejde; sich „ slide sig op.

Ab art f Afart, Varietet c. ab-arten vanslægte, ab ästen kappe Grenene af. ab-backen afbage, bage færdig. Ab-bau m Nedbrydning c. ab beeren pille Bær af. ab beißen bide af. ab berufen kalde bort, tilbage, ab-bestellen afbestille, afsige, ab betteln tigge sig noget til.

Deutsch-dänisch.

ab bezahlen afbetale.

Ab-bild n Billede n; Kopi s. ab bilden afbilde, aftegne, ab binden løse.

Ab bitte f Afbigt, Undskyldning c; ^ tun — ab-bitten. ab-bitten gøre Afbigt for, afbede. ab blättern: sich - skalle af, flise af.

ab-blitzen klikke; komme galt fra det; sig. j-n - lassen give En en Kurv.

ab blühen afblomstre, ab-borgen laane noget af En. ab brechen brække af, afbryde; nedrive; ophugge; r/n. knække af; bryde af.

abbrennen afbrænde; fyre af, brænde af; r/n. nedbrænde, ab bringen bringe bort; faa En fra noget.

ab bröckeln pille af; r/n. smulre. Ab bruch m Nedbrydning c; afbrudt Stykke n; Afbræk n; „ leiden lide Afbræk; einer Sache w tun gøre Afbræk i noget, ab brühen skolde, koge af; sig. abgebrüht sein være haardhudet. ab bürsten børste af. abbüßen (Verbrechen) afsone;

(Strafe) udstaa.

Abe n Abc c.

ab-dachen aftække; skakke af; sich ^ skraane nedad, [ning c.) Ab dachung f Hældning, Skraa-J ab dämmen afdæmme. ab dampfen afdampe, dampe af. r/n. dampe af Sled.

af.

[Nedfart c.

ab-dankeu afskedige; vin. takke [mission c. Ab dankung f Afskedigelse, De-ab-darben: sich et. - afknappe, spare paa sig selv. ab-deckcn afdække, afsløre; den Tisch - tage af Bordet.

Ab-decker m Rakker, ab-drehen dreje af, vride af; das Gas .u slukke Gassen, ab-driugen afnøde.

Ab druck m Aftryk, Aftræk n;

Kopi, Korrektur o. ab drucken aftrykke, aftrække, abdrücken trykke af; trække af; es will mir das Herz- mit Hjerte er bristefærdigt; vjn. stikke af, luske af.

ab-dunsten fordampe, fordunste, ab-dünsten lade fordunste.

Abend m Aften o; Vesten c; des ^s = abends; heute - i Aften; ^ vor, nu vorher Dagen før; heiliger - Helligaften o; zu -essen spise til Aften.

Abend'..., abend-... in Zfsgn: ablast n Aftenblad n; Jbrot n Aftensmad c; -dammerung f Aftenskumring o; -esfen n Aftensmad o; -gesellfchaft f Aftenselskab n; -gottesdienst m Aftensang o; (kathol.) Vesper c; -land n Okcident c; -länder m Vesterlænding, Europæer c; -ländisch a. vesterlandsk; --mahl n Nadver c; -Mahlzeit f Aftensmaaltid n; -Mahlsgänger (-in f) m Altergæst c; -musik f Aftenkoncert, Serenade c; -* röte f Aftenrøde c; -sonne f Aftensole; -stand ch en n Serenade c; -tisch m Aftensbord n; Aftensmad c; -zeit /"Aftenstid c. abends om Aftenen.

Abenteuer n Eventyr n. abenteuerlich eventyrlig. Abenteurer m Eventyrer c. aber men; nun - men nu; oder -eller ogsaa, eller derimod; adv. atter.

Aber-..., aber-... in Zssgn: -glaube m Overtro c; -glaubisch o. overtroisk; -malig a. gentagen; -» måls adv. atter, anden Gang; -Witz m Dumhed c, Vanvid n; -witzig a. taabelig, afsindig, ab erkennen frakende, fradømme, ab ernten afhøste, ab-essen r/n. spise af. ab fahren køre, sejle, rejse bort; r/a. bortkøre.

Ab fahrt f Afgang, Afrejse c; Ab fall m Affald, Frafald n; Tab, Svind n; Skraaning, Skrænt c; Nedgang o; Forskel s. ab-fallen falde af; falde fra; aftage; skraane nedad; falde igennem; blive mager, ab fällig frafalden; skraanende; nedsættende.

ab fangen paagribe, opsnappe;

(Jagd) give Fangst, ab-färben smitte af, farve af. ab - fasien paagribe; opsnappe, fange; affatte, koncipere. Ab-fasiung f Paagrib els e; Affattelse o.

ab faulen raadne af. ab-fegen feje af, støve af; (Jagd) das Gehörn - feje Takkerne, ab feilen affile.

ab fertigen affærdige; ekspedere, ab feuern affyre, afbrænde, ab-finden betale En en Afstaael-sessum; sich - affinde sig. 3(b-fiitbuit6/rAffindelse,Overenskomst c; -ssumme f Af staaelses-sum c.

ab-flachen jævne, gøre flad. ab fließen flyde bort; henrinde. Ab fluß m Afløb n; -Wasser n Spildevand n.

abfordern af fordre, afkræve, ab formen modelere. ab-fragen eksaminere; (ein Geheimnis) fralokke.

sket.

[bestemt Befaling.

abfressen

ab-frefsen afæde; (das Herz) pine. 9lb-ful)r f Bortkørsel o; Renovationsvæsenn; W*unb nu TU" Og Bortkørsel c.

ab führen føre bort; bortlede; sig. vise Vintervejen; v/n. afføre, føre af, laksere.

Ab führung f Bortførelse o; Betaling c; Afføring c. Ab-führ(ungs)mittel n Afføringsmiddel n.

ab-füttern fodre af.

Ab gabe f Afgift o; Aflevering o. Ab gang m Bortgang c; Afsætning c; Tab n; Affald n. abgängig let afsættelig; mangelfuld.

ab-geben afgive, aflevere; agere; sich mit etwas (mit j-rn) ~ give sig af med noget (nogen), ab-gebrannt afbrændt; brandlidt; afblankét.

ab gedroschen aftærsket; fortær-[kulert.

ab gefeimt durkdreven, udspe-ab-gegriffen slidt, brugt, ab-gehen gaa af, afgaa; mangle; davon geht nichts ab der er ikke noget at slaa af; sich nichts ^ lassen ikke nægte sig noget; gut ^ have god Afsætning; das ging gut ab det løb godt af. ab gelagert (Zigarren) aflagret, lagret.

ab gelebt udlevet, affældig, ab gelegen afsides, ab-gemacht:    det er afgjort;

godt!

ab-gemefsen afmaalt; ^et Befehl ab geneigt ugunstig; utilbøjelig. Ab-geneigtheit f Utilbøjelighed, Uvillie o.

ab genutzt slidt, forslidt. Ab-geordnete(r) Deputeret c. ab gesagt erklæret, afgjort; ein ~er Feind en afsagt Fjende. Ab-gesandte(r) Afsending, Gesandt o.

Abhandlung

ab-geschieden ensom, isoleret ; afdød.

Ab geschiedenheit f Ensomhed c ab-gefchliffen sleben, poleret, ab-geschmackt smagløs, flov.

Ab geschmacktheit f Smagløshed, Flovse c.

ab gesehen: ^ von ... bortset fra ...; darauf ^ lagt an paa. ab-gesondert særskilt; isoleret, ab gespannt slappet, overtræt, ab-gestanden flov, (Getränke) doven.

ab gestorben uddød, død. ab gestumpft sløvet; (Kegel) afstumpet; sig. sløv. ab gewinnen vinde fra En, as-sak med. ab gewöhnen vænne fra, vænne ab-gezehrt udtæret, ab-gießen hælde af; afstøbe. Ab-glanz m Genskinn, Afglans c. ab-gleichen udjævne; udligne; gøre Afregning, [glide ned. ab gleiten, ab-glitschen glide af, Ab gott m Afgud c.

Ab götterei f Afguderi n. ab-göttisch afguderi sk. [Sorg. ab-grämen: sich w hentæres af ab-grasen afgræsse, ab-grenzen afgrænse, begrænse. Ab-grund m Afgrund c.

Ab-gutz m Afstøbning c ; Afløbsrende, Vadsk c. ab-haaren afhaare; v/n. fælde, ab haben: et. - wollen ville have noget med.

ab hacken hakke af, hugge af. ab-halten holde borte; afværge;

opholde, sinke; afholde.

Ab haltung f Forhindring c; Afværgelse c; Afholdelse c. ab handeln prutte; afkøbe; afhandle; forhandle, abhanden: atommen blive borte, bortkomme.

Ab handlung f Afhandling, Forhandling o.

[hængighed c.

körnst c.

Ab-hang m Skraaning, Hældning c. [liængig; bero paa. ab hängen tage ned; være af-ftö-tiftttQtQ hældende,skraanende;

afhængig.

Ab hängigkeit f Hældning c; Af-ab-härmen: sich sich abgrämen, abhärten hærde, ab-haspeln ashaspe. ab-hauen hugge af, afhugge, ab häuten flaa; r/n. skyde Ham. ab-heben løfte ak, tage af; (Karten) tage af.

ab helfen afhjælpe; e-r Sache -raade Bod paa noget, ab-hetzen jage træt, udmatte; sich ^ overanstrenge sig.

Ab Hetzerei s Overanstrengelse c. Ab hilfe f Afhjælpning, Udvej c. ab hobeln høvle af, afhøvle; sig. polere.

ab-hold ugunstig, fjendtlig, ab-holen afhente, hente; w lassen sende Bud efter, ab holzen skove, rydde, ab hören høre, overhøre; Zeugen nu afhøre Vidner.

Ab-hub m Levninger pi., Affald n; (Karten) Aftagning c. ab irren afvige, gaa vild.

Ab irrung f Afvigelse, Vildfarelse c.

Abiturie'nt m Dimittend o. ab-jagen jage træt; j-m etwas w af jage, fratage, ab-kanzeln læse En Teksten, ab kappen (einen Baum) kappe, ab karre» (Erde) køre bort. ab karten aftale hemmelig; abgekartete Sache aftalt Spil. ab kaufen afkøbe. ab-kehren bortvende; feje af. ab-klären klare, afklare.

Ab klatsch m Afklask n, Kliché c; slet Efterligning c; Typ. Aftræk n.

ab klatschen aftrække, klichere, ab klingeln Fernspr. ringe af.

ab klopfen banke af. ab kneifen knibe af. ab knöpfen knappe, tage af. ab kochen koge af, afkoge.

Ab komme m Efterkommer c. ab kommen 1. komme bort, slippe bort; nicht ^ können ikke kunne blive fri; gaa af Brug; 2. 9L, n Gaaen c af Brug; Overenskomst c.

Ab-kommling m Efterkommer c. ab kratzen kradse af, skrabe af. ab-kriegen F faa af, faa løs; faa noget med.

ab kühlen køle, afsvale; sich kølnes, afsvales.

Ab kühlung f Afkøling c.

9(6-?unst f Herkomst c; Overens-[mindske. ab kürzen afkorte; forkorte; for-9lb-kürznng /*Afkortning c; Forkortning c; Reduktion c. ab-laden 1. losse af, losse; afskibe; 2. 91 ^ n Aflæsning c; Afskibning c.

Ab-lader m Aflader, Afsender c. ab-lagern aflejre; r/n. lagres; s. ab-gelagert.

Ab-latz m Afløb n; Aflad c; Afslag n; abrief m Afladsbrev n. ab lassen lade løbe af; afsende, ekspedere; sælge, afstaa; (vom Preise) slaa af; A lade afgaa; r/n. afstaa fra; von j-m ^ give Slip paa.

ab-lauern passe paa; aflure. Ab-lauf m Afløb n; (Zeit) Udløb n. ab-laufen løbe af, (Zug, Schiff) afgaa; (Zeit) udløbe; sig. j-n -lassen afvise En; r/a. sich bie Beine ^ løbe Benene af sig; j-m ben Rang ^ tage Luven fra En.

Ab-leben n Død, Hedengang c. ab-lerken slikke af. ab legen lægge bort, lægge fra sig; e-n Eib darauf „ gøre sin Ed paa; Rechenschaft, Zeugnis ^

sætte af.

bent c.

aflægge Regnskab, Vidnesbyrd.

Ab leger m Aflægger c. Ab-legung / Aflæggelse, Aflæg ning c.

ab lehnen afslaa.

Ab lehnung / Afslag n. ab leiten aflede, udlede.

Ab leitung / Afledning c. ab lenken bortlede, ab-lernen: j-m et. lære En noget af.    [af.)

ab-lesen aflæse; læse op; plukke] ab leugnen fragaa, fralægge sig. Ab-leugnung / Fragaaelse c. ab-liefern aflevere.

Ab lieferung / Aflevering c; ^.S ... = Lieferungs'... ab listen fraliste, ab locken lokke bort; fralokke, ab-lohnen lønne; afmønstre; gøre Afregning med. ab lösbar fraskillelig. Ab-löSbarkeit / Fraskillelighed c. ab löschen slukke; viske ud. ab-lösen afløse; løsne; amputere, [tation c. Ab-lösung /'Afløsning e; Ampu-ab-macheu tage af; afgøre, ab-magern afmagres. ab mähen meje, slaa. ab-mahneu fraraade. [dre.j ab malen afmale, aftegne; skil-] Ab-marsch m Afmarch c. ab-marschicren afmarchere, ab-martern martre, pine. ab-matten trætte, udmatte, ab melden afsige, afmelde, ab-mergeln udmatte, rakke af;

(ein Feld) udpine, ab-messeu maale af, asm aale; s-e Worte ^ veje sine Ord. ab mieten leje, fæste, ab mühen; sich „ trætte sig. ab-müßigen: sich eine Stunde -x, tage sig en Fritime, abmustern (Schiffsbolyafrnønstre. ab-nagen gnave af, afgnave.

Ab-nahme/Aftagelsv 0; vedtagelse c af Korset; (bed Siegels) Aftagning c; G^ir. Amputation c; (bon Waren) Afsætning c; Aftagen, Nedgang c; (bon Bauten) Overtagelse c. ab-narben (Häute) afstryge. ab nehmen tage af, aftage; fratage ; afkøbe; tage af, fotografere; (Bauten) overtage; vjn. aftage, svinde.

Ab nehmer m Køber, Subskri-[Antipati c. Ab-neigung / Utilbøjelighed, abno'rm abnorm.

Abnormitet / Abnormitet 0. ab nötigen afnøde, ab nutzen, ab nützen bruge op, udnytte; sich ^ slides.

Ab nutzung / Forbrug n; Slid n. abonnieren abonnere, ab ordne» beskikke, udmelde. Ab ort m Retirade c.

Abo'rtus m Abort c. ab pachten forpagte af. ab packen læsse af, aflæsse, ab passen afpasse; passe op; afvente.

ab-psänden pante En for noget, ab pflücken plukke af, afplukke, ab plagen plage; afpine; sich „ pine og plage sig. ab platten fladtrykke; glatte, ab platzen springe af; knalde af. Ab prall m Tilbageslag n, Re-cule c.

ab prallen prelle af, reculere. ab-pressen afpresse, ab protzen prodse af. ab putzen pudse af, afpudse; (ein Hans) pudse.    [sig.

ab-quäleu: sich plage sig, pine ab-quirlen (Rahm) piske, ab rahmen (Milch) skumme, ab raten fraraade, raade fra. Ab-raum m Affald n; Affaldsdynge c.

ab räumen rydde, rydde af Vejen;

[v/n. rulle ned. ab rollen rulle af, rulle bort; ab-rücken rykke til Side, flytte ;

[bage.

[af.

[gelse c.

den Tisch ^ tage af Bordet; r/n. rydde op.

ab raupen rense for Larver, ab-rechnen fraregne, fradrage; gegen ea. - likvidere; r/n. mit j-m,x, gøre Afregning med En. Ab rechnung f Afregning, Opgørelse c; Fradrag n; J?stelle f Likvidationssted n.

Ab-rede/Aftaleo; Benægtelse c; tn nu stellen benægte, ab-reden aftale; fraraade. ab reiben gnide af, afgnide. Ab-reibung f Asgnidning c.

Ab reise f Afrejse c. ab reisen afrejse, rejse, ab-reißen afrive; rive over; (ein Haus) nedbryde; afridse; v/n. knække, springe. Ab-reißkalender m Afrivningskalender c. ab reiten ride bort. ab richten afrette, dressere. Ab-richtung f Afretning, Dressur c.

ab riegeln lukke med Slaa. ab-rind en afbarke, afskalle.

Ab riß m Afrids n; Omrids n; Skitse c.

vjn. afmarchere, ab rufen kalde bort; kalde til-ab-rüffeln F røfle af. ab-rühren (Suppe mit einem Ei) legere.

ab-rund en afrunde, runde af. ab-rupfeu ruske af, plukke, ab rüsten desarmere, demobilisere; vjn. afvæbne, ab-rutschen glide af, glide ned. Ab sage f Afsigelse c; Undsigelse c.

ab sagen afsige; sende Afbud, ab-sägen save af, afsave. ab-satteln afsadle; vjn. sadle af. Ab satz m Pause c; Ophold n; (einer Treppe) Afsats c; (des

Stiefels) Hæl c; Typ., Lit. ny Linie; Afsætning c. ab-schaben skrabe af, afskrabe; abgeschabt luslidt.

Ab-schabscln Afskav n; Affald n. ab schaffen afskaffe; skille sig af med.

ab schälen afskalle, skrælle af. ab schätzen vurdere, taksere.

Ab schaum m Skum n; sig. Afskum n. ab schäumen skumme; skumme ab-scheiden udskille, fraskille; r/n. tage Afsked; gaa bort; sig. dø.    [afrage.l

ab-scheren klippe af, afklippe ;J Ab-scheu tn Afsky c. ab-scheuern skure, skure af. ab scheulich afskyelig.

Ab scheulichkeit f Afskyelighed o. ab schicken afsende.

Ab schied m Afsked c; Afskedi-ab-schießen afskyde, affyre; bortskyde; F den Vogel w skyde Fuglen ned, vinde Prisen; ab» geschossen falmet, ab schiffen afskibe, ab schildern skildre, udmale, abschinden flaa af; sich - slide sig op.

ab schirren spænde fra. ab schlachten slagte; myrde.

Ab schlag m Afslag n; Prisfald n; Afbetaling o; auf ^ paa Afdrag.

ab schlagen slaa af; afslaa; tage et Aftræk; das Wasser lade Vandet.

ab-schlägig:    Antwort Afslag n;

„ beschieden werden faa et Afslag.

ab-schläglich paa Afbetaling.

Ab schlagszahlung f Afdrag n. ab-schleifen afslibe, ab schließen lukke af, aflukke; slutte, afslutte; sich w holde sig borte (fra); komme til Afslutning.

Frafald.

[tale, drøfte, ab sprechen nægte; frakende; af-ab-sprechend afgørende; nedsætsbort.

ab-sprengen sprænge af,sprænge ab-springen springe af; kontrastere.

me.

Ab schluß m Slutning s; Afslutning o; Lukning c. ab schminken vadske Sminken af. ab schnalle» spænde af. ab schneiden skære af, afskære. Abschnitt m Af klip n; Afsnit n, Afdeling c; Kupon c; Appointn. Ab-schnitzel n Afklip n. ab-schopfen øse oven af; (Milch) skumme.

ab schrauben skrue af. ab schrecken afskrække, skræmme ; (Wasser) kuldslaa. ab-schreiben skrive af, afskrive; amortisere.

Ab schreiber m Afskriver c.

Ab schrift f Afskrift, Genpart o. ab schriftlich i Kopi. ab schüssig stejl, brat. ab schütteln ryste af. ab-schwabberu svabre op. ab schwächen svække, mildne, ab schweifen afvige, skeje af.

Ab schweifung f Digression c. ab schwindeln frasvindle. ab-schwören afsværge; forsværge, ab-segeln afsejle, ab sehbar overskuelig, ab sehen øjne; fatte, begribe; lægge an paa; lære En noget af; v/n. Von et. se bort fra. ab-scisen sæbe af. ab-seits afsides.

ab-senden bortsende, afsende, udsende.

Ab sender m Afsender, Ekspeditør c.

Ab-sendung f Afsending, Forsendelse c; Deputation e. ab-senken aflægge, udplante.

Ab senker m Aflægger c. ab setzen sætte af, sætte fra sig; afsætte, afskedige; (daS Glas) tage fra Munden; (Reiter) kaste af; (Waren) afsætte.

Ab setzung f Afsættelse o.

Ab sicht f Hensigt c, Øjemed n. ab sichtlich forsætlig.

ab sitzen (eine Strafe) sidde af, afsone; v/n. sidde af. ab solviere» absolvere, ab sonderlich besynderlig, ab sondern afsondre, udsondre, ab spannen spænde af; (Pferde) spænde fra; s. abgespannt, ab sparen: sich et. ~ spare paa sig selv.

ab-speisen spise op; bespise, mætte; sig. spise af, afspise, ab spenstig: machen forlede til [lukke af for.) ab-sperren afspærre; Damps j Ab-sperrungtzsystem n isoleringssystem n.

ab-spiegeln afspejle, genspejle, ab spielen afspille; J' vom Blatte ^ spille fra Bladet, ab - splittern v/n. splintre af, skalle af.

tende.

ab spülen skylle af, skylle, ab-stammen afstamme, nedstam

Ab stammung f Afstamning e;

Gram. Afledning c.

Ab-stand m Afstand c; Kontrast c; von etwas „ nehmen afstaa fra, opgive; ^.sgeld n Godtgørelse c (for Afstaaelse). ab statten aflægge, afgive, ab stäuben støve af.

Ab stäuber m Fjerkost c. ab-stechen stikke af; stikke, slagte; v/n. stikke af, kontrastere.

Ab stecher m Afstikker c. Ab-fteck«... in Zssgn: Fähnchen n Lavsfane c; ^pfahl m Maale-pæl c.

ab stecken afstikke, afgrænse, ab stehen være fjernet; (von) af-

[falde fra.

byggelse c. ab-wehren afværge; holde borte; ab-weichen vige til Side; afvige. Ab weichung f Afvigelse o; Deviation c.

ab-weiden afgræsse, afæde.

staa fra, give Afkald paa; v/a. afstaa, sælge; s. abgestanden, ab steifen afstive, ab-steig en stige af, staa af. Ab-steigequartier n Logis n. ab-stellen sætte fra sig; afskaffe;

(Maschinen) stoppe, ab stempeln afstemple, stemple, ab sterben dø bort; uddø; s. abgestorben.

Ab stieg m Nedstigning c. ab stimmen afstemme.

Ab stimmung s Afstemning c, Votum n.

Ab-stine'nzler m Afholdsmand c. ab-stosjen støde af, støde Ira.; sig. frastøde.

ab-stostend frastødende.

Ab-streich m Licitation o. ab-streichen stryge af; skrabe af. ab streifen stryge af, smøge af;

(ein Tier) flaa. ab streiten afdisputere.

Ab stufung f Trin n, Grad, Nuance c.

ab stumpfen afstumpe, sløve. Absturz m Nedstyrtning c; stejl Skrænt c.

ab stutze» studse, afstumpe. Absu'd m Afkog, Dekokt n.

Abt m Abbed c. ab takeln vl, aftakle, ab-tauen tø af; tø bort.

Abtei s Abbedi, Kloster n.

Ab teil m S Kupé o. ab teilen afdele.

Ab teilung f Afdeling s; ^Vorsteher m Afdelingschef c. ab-teufen $$ uddybe.

Äbtissin f Abbedisse c. ab töten dræbe, døde. ab tragen bortskaffe; nedbryde; afbetale; (Kleider)slide,opslide, ab-traufeln dryppe af. ab treiben drive bort, fordrive;

(Leibesfrucht) fordrive; afdrive, ab trennen fraskille; sprætte af, sprætte fra.

ab treten sparke af; afstaa; v/n.

træde af; (bon der Bühne) gaa ud. Ab tretung f Afstaaelse c. Abtritt??» Afgange; Bortgang c; Retirade c, Lokum n; ^Sbrille s Lokumshul n; ^.8(aus-)räumer, ^.sfeger, ^sleerer m Natmand c. ab trocknen tørre af, aftørre; v/n. hentørres.

Ab-1ropfbank f Vadskebænk s. ab tropfen, ab tröpfeln lade dryppe af; v/n. dryppe af. ab-trumpfen stikke med Trumf;

fig. trumfe af. ab-trünnig frafalden; werden Ab trünnigkeit f Frafald n. ab tun tage af; slagte, aflive; afskaffe; afgøre; die Sache ist abgetan den Sag er afgjort, ab urteilen domfælde; paakende;

frakende; v/n. — absprechen.

Ab urteilung /* Domfældelse c. ab verlangen: j-m et. ~ forlange noget af En.

ab wägen veje af; nivellere, ab wälzen vælte af; vælte bort. ab-wandeln Gram. bøje, flektere. ab-warten afvente; passe, pleje, ab wärts ned, nedad; til Siden. Ab-wartung f Pleje c. ab-waschen vadske af; sig. aftvætte.

Ab - Waschung f Afvadskning, Renselse c.

ab wechseln skifte, ombytte; v/n. skifte, afveksle; miteinander ^ skiftes.

ab wechselnd afvekslende, ustadig; adv. skiftevis. Ab-wechs(e)lung s Afveksling o. Ab-weg m Afvej c; Omvej c. 2tb-tøet)i: f Modværge n; Fore-forhindre.

[slag n.

[tappe.

ab weisen vise af, vise bort; afvise, afslaa.

Ab weisung f Afvisning o, Af-ab-wenden vende bort; afvende, ab-wendig troløs, utro; j-n ^ machen faa En til at falde fra. ab werfen kaste ned; (ben Reiter) kaste af; sig. kaste af sig. ab wesend fraværende.

Ab wesenheit f Fraværelse c. ab wickeln vikle af; (ein Geschäft) afvikle.

ab wiegen veje af, afveje, ab winken vinke af. ab-wischen viske af, tørre af. ab würgen kvæle; myrde, ab zahlen afbetale, ab-zählen tælle op; trække fra. Ab-zahlungsgeschäft n Afbetalingsforretning c. ab-zapfen tappe as, aftappe; Med. ab-zäumen afbidsle. ab zehren hentære, udtære; v/n. hentæres.

Ab-zehrung f Tæring c.

Ab zeichen n Mærke n; Distinktion c.

ab zeichnen aftegne; mærke.

Ab zeichnung/Aftegning, Kopie; Mærke n.

ab-ziehen trække af; trække fra; destillere; aftrække, rentrykke; Bier - tappe 01 af; Typ. tage Aftryk af; v/n. drage bort. ab-zielen: aus etwas - sigte til. ab zirkeln afkredse, afmaale. 916-$ug m Aftrækning c; Afmarch c; Fradrag n; Aftræk, Aftryk n; ^.sröhre f Afløbsror n. ab-züglich med Fradrag af. ab-zwacken knibe af; knappe af. ab zweigen afsondre; sich „ forgrene sig, sondre sig. ab-zwingen aftvinge.

Acc... f. Akk... u. Afz... ach! ak! aa!; ^ ja! ja desværre; w sol naa saaledes; „ was! aa Snak!

Acha't m Agat c. [Aksel c.) Achse f Akse c; per - pr. Vogn,] Achsel s Skulder, Aksel c; ^band n Skulderbaand n; ^hohle s Armhule c; ^klappe X f Skulderklap c; ^.schnür X f Distinktion c; 4tucf n Skulderstykke n; ^träger m sig. Allemands Ven o; ^zucken n Skuldertræk n. Acht s Fredløshed c; Agt, Agt-paagivenhed c; achtgeben give Agt; sich in acht nehmen tage sig) acht otte; ^e(r) ottende, [i Agt.} Acht-..., acht-... in Zssgn: ^armig a. ottearmet; ^.eck n Ottekant c; ^eckig a. ottekantet; ^.sach, faltig a. ottedobbelt; ^.malig a. otte Gange gentagen; aschig a. ottesædet; ^wink(e)lig a. ottekantet; ^.zehn a/n. c. atten; zehnt a/n. o. attende, achtbar agtbar, respektabel. Achtbarkeit s Agtværdighed c. Achtel n Ottendedel c; litote f J* Ottendedelsnode c; ^pause f f Ottendedelspause c. achten agte; (für, als) anse for; ænse; v/n. mene; auf etwas „ agte paa noget, ächten gøre fredløs, achtens for det ottende, achterlei otte Slags.    [løs.]

achtlos uopmærksom; skødes-J Achtlosigkeit/'Dopmærksomhedo. achtsam agtpaagivende, omhyggelig.

Achtsamkeit f Agtpaagivenhed c. Achtung f Agtelse c; Agtpaagivenhed c; ^! giv Agt! Achtungs-..., a^-... In Zssgn: ^erfolg m Succes d’estime c; ^.voll a. ærbødig; ^.wert a. agtværdig, achtzig firsindstyve, firs. Achtziger(in f) m firsindstyve-aarig Mand (Kvinde) c. achtzigst firsindstyvende, ächzen stønne, klage sig; ÜL » Stønnen c.

[mand c.

[c-

[Nar.

Acker m Ager, Kornmark o. Acker«..., acker-... in Zffgn JBaw m Agerdyrkning c; ^Bautunbe / Agerdyrkningslære c; ».Bau-treiBend a. agerdyrkende; »,» Boden m Agerjord c; ».Bürger m Jordbruger o; ».gaul m Plov-hest c; »gerät n Markredskaber nfpl.; Jtftttb n Pløjeland n; ».(s)mann m Landmand c; ».fettf ^ m Agersennep c. ackern pløje; 2L n Pløjning c. addieren addere, ade'! far vel!

Adel m Adel c. ad(e)lig adelig; A».e(r) Adelsadeln adle.

Adels-... in Zffgn: abrief m Adels-brev n; Jbudj n Adelskalender c; »Herrschaft / Aristokrati n. Ader / Aare c; zur ». lassen aare-lade; ».laß m Aareladning c; »,* laßBinde / Aarebindsel n; Jtofr zeug n Aareladetøj n.

Äderchen n lille Aare c. ad(e)rig aaret. adern, ädern aare. adieu! far vel!

Adler m Ørn c; ».blick m Falkeblik n; ».nase / Ørnenæse c; »,« orden m den røde usw. Ørns Orden.

Admira'l m Admiral c. Admiralitä't / Admiralitet, Marineministerium n. adoptieren adoptere.

Adreß-... in Zffgn: ».Buch n, ^kalender m Vejviser, Adressebog c. Adreffe/Adresse c; per ». Adresse. Advoka'tm Prokurator, Sagfører Instand c. Advokatu'r / Prokuratorstilling, Affe m Abe c.

Affe'ktr» Affekt, Sindsbevægelse affektiert affektert, äffen efterabe; gække, holde for Affen«..., affen-... in Zfsgn: -art / Abeart c; ».artig a. abeagtig;

JKcBe / Abekærlighed c; »pin« scher m Mops c; »Possen, »streiche m[pl. Abekattestreger c/pl.; »• schände/: Resist eine »schände det er en stor Skam; »weiBchen n Hunabe c.

affig abeagtig; naragtig.

Äffin / Hunabe c. affizieren afficere, afrikanisch afrikansk.

After m Endetarm c; Bagdel o. Zlfter«..., efter»... in Zffgn: »Bered« fttmfcit / Ordgyderi n; ».dichter m Rimsmed c; »geButt / Efterbyrd c; »mieten fremleje; »» mieter(in /) m logerende c; »• rede / Bagtalelse c; »reden bagtale; »Weisheit / indbildt Visdom c.

Age'nde / Ritual n; Notebog c. Slge'nt m Agent c.

Agentschaft, Agentu'r / Agentur o. Agraffe / Agraf o.

Agrarier: die », Agrarerne.

Ahle / Syl c; Typ. Aal c.

Ahn m, »e m Ane c; Bedstefader c; »e / Bedstemoder c; »en pi. Aner; Bedsteforældre pi. ahnden dadle, revse; ane. Ahndung / Dadel, Revselse c; Anelse c. ähneln ligne lidt. ahnen ane.

Ahnfrau / Bedstemoder o. Ahnherr m Bedstefader c. ähnlich lignende, lig.

Ähnlichkeit / Lighed, Analogi c Ahnung / Anelse c. ahnungslos intet anende.

Ahorn m Ahorn c.

Ähre/Aks n; »it lesen sanke Aks. Ähren-... iit Zffgn: ».lese / Aksesankning, Efterhøst c; (als Buchtitel) Antologi c; »leser(iu /) m Aks es amler (ske) c.

Akademie' / Akademi n.

Akazie /Akacie c.

Akko rd m Akkord c.

wart f Allestedsnærværelse c; ^gegenwärtig a. allestedsnærværende; »gema'ch adv. efter-haanden, lidt efter lidt; vgl. »* delighed c; Almenhed c; »• mählich; »gernei'n a. almindelig; almen; »gemei'nheit f Almin-gewa'ltig a. almægtig; »gu tig a. algod; »jährlich o. aarlig, hvert Aar; »macht f Almagt c; »ma dj* tig a. almægtig; »ma hlich a. jævn, gradvis; adv. efterhaan-den, lidt

akkordieren akkordere.

akkura't akkurat; nøjagtig.

Akkuratesse f Nøjagtighed c.

Akt m Handling c; Akt c.

Akten fjpl. Sagens Akter c/pl.; atzest n Pakke c Dokumenter; »mensch m Kontormenneske n; »ftoh m Bunke c Dokumenter; »stück n Aktstykke, Dokument n; »zimmer n eines Notars: Kontor n.

Aktie f Aktie c.

Aktien-... in Zffgn: »ausgäbe f Udstedelse c af Aktier; »gesell-schaft f Aktieselskab n; »schein tn Interimsbevis n; Schwindel m Aktiejobberi n.

akti'v aktiv; virksom.

Akti va n/pl. Aktiver n/pl.

Akze'pt n Accept c.

Akzeptant m Acceptant c.

Akzessi'st m overtallig c; Eks-pektant c.

Akzidenzien zir. Accidenser pi.

Akzi'se f Accise c.

Alaba'ster m Alabast c.

Ala'rm m Allarm c; »glocke f Stormklokke c; Elektr. Allarm-klokke c.

Alau'n m Alun n.

Alaun-..., alaun«... in Zffgn: »artig a. alunagtig; »g ar a. alungarvet; »Hütte, »siederei f, »Werk n Alunværk n.

albern taabelig, fjantet, [teri n.

Albernheit /"Taabelighed c, Fjan-

Alfanzerei f Gøgl n; Fjanteri n.

Alge f Alge o.

Alime'nte n/pl.Underhold n; Alimentationsbidrag n/pl.

Alk m (Vogel) Alk c.

A'lkohol m Alkohol c.

A'lkoven tn Alko've c.

all 1. al, alt; »e beide begge to; nJt Tage hver Dag; »e Welt Alverden ; 2. das All Universet.

All«..., all«... in Zffgn: J&efst'mit a. almindelig bekendt; »ge'gen-

efter lidt; »soglei'ch adv. lige straks; »tä'gig. ^tänlich a. daglig, hver Dag; hverdagsagtig, dagligdags; »tagS. kost f Hverdagskost c; »luci'fe a. al vis; »Wi'siend o. alvi'dende; »wi'ffenheit f Alvi'denhed c; »* Wöchentlich a. ugentlig, hver Uge; »zuvie'ladv. alt formeget.

alle: F » werden slippe op.

Allee f Allé c.

allein 1. a. alene, ene; 2. adv. blot, kun; 3. cj. men.

Allein«..., allein-... in Zffgn: Jbe» rechtigt a. eneberettiget; »be» rechtigung f Eneret c; »besitz m Enebesiddelse c, Særeje n; »• betrieb, »handel m Monopol n; »Herrschaft /"Eneherredømme n; ».Herrscher m Enehersker c; »• stehend a. enkelt staaende, isoleret.

alleinig eneste, udelukkende, allema'l altid; hver Gang; ein für » een Gang for alle. allenfa'llS til Nød; i det højeste; maaské.

allentha'lben alle Vegne.

Aller-..., aller-... in Zffgn: Jbe'ft a. allerbedst; »di'ngs adv. rigtignok, ganske vist; »t'rft a. allerførst; zu ».erst fremfor alt; »gnä'digst a. allernaadigst; »* ha'nd a. alle Slags; »hei'ligen n Allehelgensdag c; »hei'ligst a. allerhelligst; das »heiligste det

Abend om Aftenen.

Allerhelligste; -ho'chst a. allerhøjst; -lei' = -Hand; -le'tzt a. allersidst; zu -letzt allersidst; -lie'bst a. allerkæreste, yndig; adv. allerhelst; -mei'st mest, især; am -meisten allermest; -neu'(e)st a. allernyest;

- -o'rten adv. alle Vegne; -see'len n alle Sjæles Dag; -sei'ts adu. paa, fra alle Sider; -wä'rts, we'gen adu. alle Vegne; -we'lts-kerl m Pokkers Karl c. [men. allesa'mt alle sammen, alt sam-attewei'le lige nu, just nu. allezeit altid.

Attia'nz f Alliance o.

Alligator m Alligator, Kajman c. Alm f Fjeldgræsgang, Sæter c. A lmanach m Almanak c. Atmosen n Almisse c; -büchse f Fattigbøsse c; -empfänger m Fattiglem n; -Pfleger m Fattigforstander c.

Atoe ^ f Aloe o. [Mareridt n. Alp m, Alpdrücken n Mare c, Alpe f Alpegræsgang, Sæter c. Alpen f/pl. Alperne; -bahn f Alpebane c; -führer m Fører i Alperne; -glühen n Alpeglød c; -klub m Alpeklub c; -stock ni Alpestok c; -wirtschaft /Sæteri

Alphabe't n Alfabet n. alphabetisch alfabetisk.

Alraun m, -e ^ f Alru'ne c. als som; saasom; (Zeit) da, dengang da; - ob, - wenn som om; (nach comp.) end. alsbald straks, alsdann da, saa. also saaledes; altsaa. alt gammel.

Alt J m Alt c.

Alt'..., alt-... in Zssgn: -backen a. (Brot) gammel; fig. gammeldags; -deutsch st. gammeltysk; -fränkisch a. (Kleid, Wesen) gammeldags; -gesell m Oldgesel,

Formand c; -gläubig a. ortodoks ; -Händler m Marskandiser c; stilig a. gammelklog; ineisler m Oldermand c; sig. -meist er Goethe Mester Goethe; -modisch a. gammeldags; -stadt f den gamle By; hvaler m Bedstefader c; Patriark c; -• väterisch = -modisch; -wei'ber-sommer m flyvende Sommer c. Alta'n m Altan c.

Alta'r m A'lter    n Alter

tavle c; -tud) n Alterdug c, Alterklæde n.

Alter n Alder c; Alderdom o;

Tidsalder c. älter comp, von alt.

Ältermutter f Oldemoder o. altern ældes, blive gammel. Alters«..., alters-... in Zssgn: -genoh m jævnaldrende c; -schwach a. svækket af Alderdom; -schwäche f Alderdomssvaghed c; -Versorgung f Alderdomsforsørgelse c.

Altertum n Oldtid c; Ælde c; Antikvitet c; -sforscher m Old-gransker, Arkæolog c; -gfuiibe f Oldkyndighed, Arkæologi c. altertümlich hørende til Oldtiden;

gammeldags, ältest sup. von alt. ältlich aldrende.

am = an dem; - besten bedst; -[bra c.

Amber m, Ambra m, n und f Am-Ambosj m Ambolt c.

Ambula'nz f Ambulance c; -» wagen m Ambulancevogn c. Ameise f Myre o; -nbär m, -iv fresier m Myresluger o; -nhanfen m Myretue c; -nlöwe m Myreløve c; -«säure f Myresyre c. Amen amen.

Amerika n Amerika. Amerikaneren f) m Amerikanerinde) c.

amerikanisch amerikansk.

c.

for.

værdig.

Amme / Amme c; -nmarchen n Ammestueeventyr n.

Ammer / (Vogel) Yærling c. Amnestie' / Amnesti c. amortisie'ren amortisere. Amortisie'rung / Amortisation c. Ampel s Ampel c.

Ampfer m Syre c.

Amphi'bie / Amfibium n. Amputation / Amputation c. amputieren amputere.

Amsel / (Vogel) Solsort c.

Amt n Embede n; von -s wegen paa Embeds Vegne; Forvaltning c; offentligt Kontor n; Kirke tjeneste, Messe c; Telefonstation c; -mann m Krongodsforvalter c; Herredsfoged [somhed.j amtieren være i Embedsvirk-J amtlich officiel, tjenstlig. AmtS«... in S fføn: -alter n Anciennitet c; -Antritt m Tiltrædelse c af et Embede; -befugnis/Kompetence c; -bewerber m em-bedssøgende c; -bezirk tn Jurisdiktion c; Embedsdistrikt w; -blatt n officiel Tidende c; --bruder tn Kollega c; -diener vi Retsbud n; -eid vi Embedsed c; -führung / Embedsførelse c; -geheimuisnEmbedshemrnelig-hed c; -gehilfe vi Assistent c; (eines hohen Geistlichen) Coadjutor c; -genoß tn Kollega c; -gericht n Underret c; -gewalt / Embedsmyndighed c; -kleid n Embedsdragt c; -richter tn Underdommer c; -schreibertnRets-skriver c; -siegel n Embedssegl n; -tag m Retsdag c; -* tracht / Embedsdragt c; -Verrichtung / Funktion, Tjenestetid c; -Verweser m Substitut c; -Vorstand tn Sogneraad n; -* Vorsteher m Sogneforstander c. amüsa'ut morsom, amüsieren more.

an 1. ved; paa; i; til; (bei Zahl« best.) henved; - sich i og for sig; es ist - dem det er saa vidt; es liegt nicht-mir det kommer ikke an paa mig; det er ikke min Skyld; 2. adv. von diesem Tage

-    fra denne Dag af; unten-nede, nedenunder.

analo'g tilsvarende, analog. A'nanaS / Ananas c.

Anarchie / Anarki n.

Anato'm vi Anatom c. an bahnen forberede; bane Vej en [ning c.

An-bau m Tilbygning c; Opdyrk-an-bauentilbygge; bebygge; opdyrke ; sich - bosætte sig. An-bauer m Opdyrker c; Nybygger c.

an-befehlen paalægge.

An beginn m Begyndelse c. an-behalten beholde paa. an bei hermed, indlagt, anbeißen (an die Angel) bide paa. an belangen angaa. an bellen gø ad. an bequemen tilpasse, lempe, an beraumen beramme, an beten tilbede.

An-beter m Tilbeder e.

An betracht m: in - i Betragtning af.

an betreffen vedrøre; was mich anbetrifft hvad mig angaar. an betteln tigge af, tigge hos. An betung / Tilbedelse o. an - betungswürdig tilbedelses-[første Bud. an bieten tilbyde; -o/n. gøre det An-bietung / Tilbud n. an binden binde til; v/n. mitj-m

-    binde an med En, give sig i Kast med En.

an-blasen blæse paa.

Au-blick m Blik n; Syn n; sein -Synet af ham. an blicken se paa, betragte, au-blinzeln blinke til.

[paa.

noget.

paa.

an bohren bore Hui i. an brechen brække et Stykke af, tage Hul paa; v/n. (v. Tag) bryde frem, gry.

an brennen fænge; svides; v/n. stikke Ild paa, tænde; brænde til.

an - bringen anbringe; afsætte;

(eine Klage) anbringe; angive. An-bruch m Brud n, Brudflade c ; Frembrud n.

an brüllen brøle ad; sig. fare løs

paa.    [c.\

Andacht/'Andagt, Gudstjeneste] an-dachtig, 'dachtsdoll andærgtig. an dauern vare ved, vedvare.

An d enken n Erindring c, Minde n. ander anden, andet, pi. andre; einen Tag um den ^n hver anden Dag; den ^nTag den næste Dag; Sinnes werden komme paa andre Tanker; einmal über das „t den ene Gang efter den anden; ^seits paa, fra den anden Side ;^warts andetsteds ; ^.weitig anden, videre, ändern ændre, forandre, andernfalls i modsat Fald. andernteils paa den anden Side. anderthalb halvanden.

Änderung f Ændring c. an-deuten antyde; give et Vink om; bebude. [n; Varsel n. An deutung f Antydning c; Vink an deutungsweise antydningsvis, an dichten paadigte.

Au - drang m Tilstrømning c; Kongestion c.

an drängen presse fremad; sich trænge sig frem. an-dringen trænge frem,trænge an-drohen true (med).

An drohung f Trusel c. [fast. an drücken trykke paa, trykke an-eignen: sich et. ^ tilegne sig [anden.

an einander ved Siden af hin-an-ekeln vække Væmmelse hos.

Anemone ^ f Anemone c. an-empfchleu tilraade, anbefale. An-erbieten n Tilbud n. an-erkennen anerkende, paaskønne.

An-erkennnng f Anerkendelse c. an-erschaffen medfødt, an fachen puste til; opflamme, an - fahren paakøre, paasej le; o verf u se; v/n. køre frem; køre [c; Station c. An fahrt f Ankomst c; Opkørsel An fall m Angreb, Anfald n. an fallen angribe, anfalde; v/n. tilfalde.

An fang m Begyndelse c. an fangen begynde, paabegynde. Anfänger m, Uit f Begynder o. an -sanglich begyndende, først, anfangs i Begyndelsen. Anfangs-... in Zfsgu: ^buchstabe m Begyndelsesbogstav n; gründe m/pl. Begyndelsesgrunde c/pl.

an fassen tage, gribe fat paa. an faulen begynde at raadne. an fechten angribe, bestride; anfægte.

An fechtung f Angreb n paa, Bestridelse c; Anfægtelse c. an feinden bekæmpe, bestride. An feindung f Fjendtlighed c, Angreb n.

an fertigen lave, fabrikere, an feuchten fugte. [skynde, an - feuern tænde; opildne, til-an-finden: sich ^ findes, træffes, arr-flehen bønfalde, anraabe. an-fliegenflyve hen til, flyve imod. An-flug m (der Vögel) Flok, Sværm c; Anstrøg, Skær n.

An forderung s Fordring o, Krav n; Paakrav n.

An frage s Forespørgsel c. an-fressen gnave paa; æde sig ind i; angefressen mølædt; ormstukken.

an frieren fryse fast.

rende.

ud.

let.

overfor.

[tage fat paa.

an-frischen opfriske, forfriske, an fügen tilføje; vedføje, an fühlen føle paa, tage paa; sich hart - være haard at føle paa.

An fuhr f Tilkørsel o; s. Abfuhr, an-sühren anføre, føre an; anføre, citere; narre, holde for Nar. An-führer m Anfører c.

An führung f Anførsel c; Citat n; -szeichen n Anførselstegn n. an füllen fylde, fylde op. An-gabe/'Angivelse, Meddelelse, Melding c; Instruktion o. an-gaffen gabe paa, glo paa. an geben give paa; give paa Haanden; angive, meddele, melde; forklare; give Plan til; Späße - gøre Løjer.

An-geber m Angiver c.

An-geberei f Angiveri n. An-gebinde n Gave, Foræring c. an geblich foregiven, an geboren medfødt.

An gebot n første Bud n; Tilbud n.

an gebracht passende, tidssva-[vedet.

an gebunden: kurz - kort for Ho-an-gedeihen: -lassen lade tilflyde, an-gegosien: der Rock sitzt ihm wie - Frakken sidder, som om den var støbt paa ham. an gegriffen: - aussehen se daarlig [dailion c. An-gehänge n Paahæng n; Me-an-geheitert lystig, bekæfret. an-gehen begynde; gaa an, passe sig; leicht - (Stiefel usw.) gaa let paa; v/a. gaa hen til, henvende sig til; vedkomme, an gaa.

an gehören tilhøre, høre til. an-gehörig tilhørende, hørende til; A-e(r) paarørende o. An-geklagte(r) anklagede, indstævnte.

Angel f (Tür-) Stabel c; Hangsei n; (Fische) Medekrog c; Medetøj n.

an-gelangen ankomme, naa Maatstepenge pl. An geld n Haandpenge pl.; Fæ-an-ßclcncnmagtpaaliggende; sich et. - sein lassen tage sig ivrig af. An gelegenheit f Anliggende n. an-gelegentlichmagtpaallggende;

adv. indstændig, ivrig, angeln fiske, mede. an geloben love, tilsige. An-gelöbnis n Løfte, Tilsagn n. an gemessen passende; sømmelig. An gemessenheit f Passelighed c. an genehm behagelig, an genommen antaget; vedtaget; -es Kind Adoptivbarn n; -er Name antaget Navn n; - daß sæt at.

Anger m Overdrev n; Fælled c. an gerissen omtaaget. An-geschuldigte(r) den sigtede, an gesehen anset; agtet, an-g esessen bosiddende.

An gesicht n Aasyn, Ansigt n;

a-s i Paasyn af, lige Angestellter) Embedsmand, Bestillingsmand, Funktionær c. an-getan: die Sache ist danach -, daß ... Sagen er af den Beskaffenhed at... an-getrunken fuld, beruset, an gewöhnen vænne (til).

An gewohnheit /* Vane c.

Angler m Snørefisker, Fisker o. an-glotzen glo paa. an-greifen gribe fat paa, tage fat paa;angribe; tage paa, svække. An greifer m Angriber c. an grenzen grænse op til. angrenzend tilgrænsende, tilstødende.

An griff m Angreb n; itt - nehmen An griffs-.... an-griffs'... in Zsign: ^.kriegm Angrebskrig o; -mäßig offensiv; -weise angrebsvis. an-grinseu grine til.

dende.

Troskab c.

sig paa.

An kleidezimmer n Paaklæd-stu-flinøen finde Genklang; (an) minde om; die Glaser - klinke, an-klopfen banke paa. an-knopfen knappe paa, knappe [indlede, knytte, an knüpfen knytte til, tilknytte;

Singst f Angst, Ængstelse c; mit ist angst jeg er angst.

Augst-..., angst-... in Zfsgn: -erfüllt a. opfyldt af Angst; -gefühl n Følelse c af Angst; -geschrei n Angstskrign; -schweiß m Angstsved c.

ängstigen ængste; sich - ængstes, ängstlich ængstlig; ængstende. Ängstlichkeit'/' Ængsteliglied c; Bekymring c.

an gucken kigge paa, se paa. an haben have paa; jm etwas -gøre En noget.

anhaften hæfte ved, klæbe ved. an-haken hage fast.

An halt m Standsning c; Støtte o, Støttepunkt n. an - halten stoppe, standse ; anholde ; j-n zu et. - holde En til noget; v/n. standse; vedblive, holde ved; - um anholde om, ansøge om, fri til. an haltend vedvarende, vedhol-[Holdepunkt n. An haltepunkt m Holdeplads c; An hang tn Tilføjelse c, Tillæg, Appendix n; Tilhæng, Parti, Slæng n. [ved; slutte sig til.) an hangen hænge ved, klæbe) an hängen hænge paa, hænge op; tilføje; j-m et. - paadutte, give Skyld for.

An hänger m Tilhænger c; Strop c. An-Hängewagen m Bivogn c. an hängig vedhængende, tilhørende ; hengiven, tro; tur. an-hængig; - machen indanke, an hänglich hengiven, tro.

An hänglichkeit f Hengivenhed, [n; Strop c. An hängsel n Tillæg, Appendix an-hauchen aande paa, puste paa. an häufen opdynge, ophobe. An-Häufung f Ophobning c. an heben begynde; istemme, an heften fastgøre; hæfte til. an heilen læges, gro sammen.

an heim-... in Zssgn: -fallen hjemfalde ; -geben, -stellen henstille

til.

an heimeln minde om Hjemmet an heischig: sich - machen paatage sig, forpligte sig til. an-herrschen tiltale i en bydende Tone.

an-hetzen ophidse.

An höhe/"Høj, Højde c. an-holen sL hale tot. an-horen høre paa; paahøre. An-Hörung fi tur. nach - beider Parteien efter begge Parters Afhøring.

Ani s m Anis c. an kämpfen kæmpe.

An-kauf tn Køb, Indkøb n. an-kaufen købe, tilkøbe sig; sich - købe sig en Ejendom.

Anker m Anker n; -bojc/¹ Anker-bøje o; -grund m Ankerbund c; -fettes Ankerkættingc; -winde f Spil, Gangspil n. ankern ankre, kaste Anker, an ketten lænke, an kitten kitte fast.

An-klage/'Anklage, Stævning c; Aktion c; -bank f Anklagebænk c; -rede f Anklagetale c. an-klagen anklage.

Au-kläger m Anklager o. an klammern krampe fast; sich -klamre sig fast (til).

An klang tn Samklang, Harmoni c; - finden finde Anklang, Tilslutning.

an-kleben klistre fast, klistre paa ; v/n. hænge i, hænge fast. st»-flctbcii klæde paa; sich-klæde [ningsværelse n.

til.

an han

, es

[tiltage sig noget.

An knüpfungspunkt m Tilknytningspunkt n.

an-kommen ankomme, komme;

kommt ihm die Lust faar Lyst til; es darauf „ lassen Løbe an paa; es komnrt darauf an det kommer an paa.

An kömmling m nyankommen c. an kündigen forkynde; meddele; bekendtgøre.

An kündigung / Meddelelse c; Bekendtgørelse c; Avertissement n. [Ankomst-Ventesal c.) All-kunft / Ankomst c; ^.Shalle /) an lächeln smile til. an-lachen le til.

Anlage/Anlæggelse c; (d. Gelder) Anbringelse c; Anlæg n; Plan c, Udkast n; Bilag n; Anlæg n (til); ^kapital n Anlægskapital, Driftskapital c. an landen lande, ankomme, au-langen ankomme; v/a. vedrøre, angaa.

Anlaß m Anledning c; auf ^ paa Foranledning (af), an lassen lade blive paa; sætte i Gang; j-n hart ~ tiltale En haardt; sich ^ have Udseende (af), se ud til; sich gut (schlecht) I w tegne godt (daarligt). an läßlich i Anledning af.

An lauf m Tilløb n; Angreb n; beim ersten^. ved første Angreb, an laufen begynde at løbe; løbe imod; hovne op, svulme; (Kosten) stige, løbe op; løbe an, dugge; einen Hafen ~ anløbe en Havn. An-laut m Forlyd c.

An-legehafen m Anløbshavn o. an-legen lægge ved, til, paa; (Gewehr) lægge an; (Siegel) forsegle ; (Kleider) tage paa; Trauer ^ anlægge Sorg; anlægge, oprette; es darauf w lægge an paa; (Geld) anbringe.

An legung / = An-lage.

An-lehen n Laan, Statslaan n.

Deutsch-dänisch.

an-lehnen læne til, støtte til; die Tür ^ aabne paa Klem; sich „ læne sig til, støtte sig til.

An leihe / Laan n. an-leimen lime paa, lime fast. an-leiten føre, lede (til); vejlede, undervise.

An-leitung / Vejledning c. an liegen 1. ligge ved, grænse til; (v. Kleidern) slutte godt, sidde godt; 2. n Anliggende n. anliegend tilstødende; hoslagt, vedlagt.

An-lieger m Nabo c. an locken lokke, tillokke, an löten lodde paa, lodde fast. an lügen: j-m et. ^ lyve En noget

paa. (Feuer - gøre Ild paa.) au-machen sætte paa, fastgøre ;J

an-malen male.

An marsch m Anmarch, Fremmarch c. an-maßen: sich et. ~ anmasse sig, an-maßend anmassende, arro-

gant.    [gance o.)

Anmaßung/ Anmasselse, Arro-j an melden anmelde, melde.

An meldung / Kundgørelse o. an merken bemærke; notere.

An merkung / Bemærkning, Anmærkning c.

an-mefsen: j-m et. tage Maal af En til noget; afpasse efter, an mustern ^ paamønstre, forhyre.

An-mut / Ynde, Yndighed c. an mutig yndig, graciøs, an nageln sømme, nagle paa, nagle fast.

an-nähen sy til, sy paa. an nähern: sich w nærme sig. an nähernd tilnærmelsesvis.

An näherung / Tilnærmelse c. An nahme / Modtagelse o; Antagelse c; Akcept c.

Anna'len f/pl. Annaler c/pZ. an nehmbar antagelig, an-nehmen modtage; antage;

[tage c; Koloni c.

Chok, Angreb n.

lighed c.

akceptere; vedtage; sich et. tage sig noget nær; er hat sich meiner angenommen han har taget sig af mig. An-nehmlichkeit /"Behagelighed c. annektieren annektere.

Annonce f Annonce, Bekendtgørelse c; ^itburenun Annoncebureau n; ^uwesen n Annoncevæsen n.

annullieren annullere.

anony m anonym.

an-ordnen ordne, arrangere;

ordinere; anordne, bestemme. An ordnung f Ordning c, Arrangement n; Anordning, Anvisning c.

an packen gribe, tage fat paa. an passen tilpasse; lempe; (Kleid) prøve; sich ^ lempe sig (efter). An passung f Tilpasning c. an pflanzen plante, tilplante; opdyrke.

An pflanzung f Plantning, Plan-J an-pirken(mit dem Schnabel) hakke i. an-pochen banke paa.

An prall m Stød, Anslag n; X [imod.

an prallen: an et. w støde, tørne an-preisen anprise, anbefale.

An preisung f rosende Omtale c. an-probieren (ein Kleid) prøve.

An putz m Puds, Stads c. an-putzen pynte; pudse; sich pynte sig.

an raten tilraade, raade til. an rauchen tilryge, an-rechneu beregne, anslaa; tilregne, skrive paa (Ens) Regning.

Au-recht n Ret c, Krav n.

An rede f Tiltale c. an-reden tiltale, tale til. an regen opmuntre; tilskynde, animere; vække; give Stødet til; bringe paa Bane.

An regung f Tilskyndelse, Opmuntring o; Impuls c.

an reihen føje til (i Række), an-reißen rive Hul paa; begynde at bruge af.

An reiz m Tilskyndelse, Tilbøj e-[pirre.

an-reizen tillokke, tilskynde, an-rempeln: j-n ~ løbe En paa Ærmet, skubbe til En. an-rennen løbe paa, løbe imod. an richten tilberede, tillave; anrette, servere; anrette, foraar-sage.

an-riichig berygtet.    [sig.)

an-rücken rykke frem, nærmel An-ruf m Tilraab, Anraab n. an - rusen anraabe; paakalde;

(Schiffe) praje, au-rühm en = anpreisen, an-rühren røre, røre ved; (Eier) udrøre, ans = an das. an-sagen — anmelden, an-sammeln samle, opdynge, an-sässig bosiddende.

An-satz m Tilføjelse, Øgning o; Aflejring c; Bundfald n; Anlæg n; Overslag n; Beregning c; Angreb n; «T Ansats c. an schaffen anskaffe, forskaffe; (Waren) bestille; (Geld) remittere.

an-schauen beskue, betragte, an schaulich anskuelig, tydelig. An schauung f Beskuelse, Betragtning c; Anskuelse, Opfattelse c; ^sunterricht m Anskuelsesundervisning c.

An schein m Skin, Udseende n;

Sandsynlighed o. an scheinend tilsyneladende, an schicken: sich „ lave sig til. an schieben skyde, skubbe hen, skubbe til; v/n. Kegelsp. slaa først.

an schießen (Jagd) anskyde, an-schirrckn spænde for.

An schlag tn Slag, Stød n imod ; Opslag n, Plakat c; Beregning

An schluß m Tilslutning, Forbindelse c; Indlæg, Bilag n; f% - haben (an)jhave Tilslutning

[langende n.

c, Overslag n; Plan c; Komplot n; (Gewehr) Anlæg n; in -bringen tage med iBeregningen; -säule f Plakatsøjle c; -zettel m Plakat c.

an-schlagen banke, si aa fast; (Plakate) slaa op; (ein Faß) stikke an; J anslaa; (ein Gewehr) lægge an; (Feuer) slaa Ild; anslaa, vurdere; hoch - regne højt; r/n. slaa imod; slaa an, vinde Bifald; (Hunde) give Hals, halse. An schläger m Plakatsmører c. an-schlägig kløgtig; opfindsom, anschließen slutte til, føje til; lænke til, lænke fast; sich -slutte sig til; r/n. (b. Kleid) slutte tæt, sidde godt.

(til).    [sig. I

an-schmeicheln: sich - indsmigre] an-schmieden smede fast, svejse; slutte i Jern.

an-schmiegen tilpasse, tillempe; sich an j-n - trykke sig op til

En.

an-schmieren smøre paa; tilsøle; sig. F j-n - snyde En. an schnallen spænde paa. an-schnauben, F an-schnauzen over-fuse.

an schneiden skære, tage Hul paa. An schnitt m afskaaret Stykke n; Snit n.

Anscho'vis m Ansjos c. [fast.] an schrauben skrue paa, skruej an-schreiben skrive op; skrive paa Regning; bei j-m gut angeschrieben sein være vel anskreven hos En. an-schreien skrige, raabe til an-schuldigen beskylde for.

An schuldigung f Beskyldning, Sigtelse.    [puste til.]

an schüren (Feuer) rage op i; sig.J an schwärzen sværte (auch sig.).

An-schwärzung f Bagtalelse c. an schwellen svulme; hovne op; r/a. bringe til at svulme.

An schwellung f Svulmen c; Op-hovning c.

an-schwemmen skylle op.

An schwemmung f Opskylning e, opskyllet Land n. an segeln komme sejlende; via.

(e-rt Hafen) anløbe, an-seheu se paa, betragte; anse (for); j-m et. w kunne se noget paa En.

An sehen n Betragtning o; Anseelse c; Myndighed c; Udseende n.

an sehnlich anseflig; betydelig, an-sengen svie let; svie Hul paa. an-setzen sætte til,sætte paa; sætte for Munden; ansætte, beramme; ansætte, vurdere; (finofpen, Ähren) sætte; sich - afsætte sig, bundfælde sig; v/n. sætte fra, tage Tilløb; tage fat, begynde. An sicht f Betragtning c; Prospekt n; Anskuelse, Mening c; zur fo senden sende til Gennemsyn; -s(post)karte f Prospekt-kort n; ^.ssache f: das ist -ssache det er en Skønssag; -ssendung f Sending c til Gennemsyn, an-stchtig: j-s - werden faa Øje paa En. (sich - bosætte sig. an-siedeln bosætte, kolonisere; An-sied(e)lung f Bosættelse, Bebyggelse c; Koloni c. [nist c. An siedler m Nybygger, Kolo-an-sinnen: j-m et. - forlange noget af En.

An sinnen n Anmodning o, For-an-spannen spænde, strække; anspænde, anstrenge; (Pferde) spænde for.

an-speien spytte paa, spytte ad. an-spielen begynde Spillet; - auf etwas hentyde til noget. An-spielung f Hentydning o. au-spiunen spinde til, spinde

L*

sammen; indlede, knytte; anstifte; sid) ^indledes; udspinde sig.

an-spitzen spidse, tilspidse, an spornen spore; anspore, tilskynde.

An-sprache s Tale, Tiltale c. an - sprechen holde en Tale til; j-n um et. amode En om noget ; fordre; tiltale, behage, an sprechend tiltalende, an-sprengen: auf j-n ^ galopere hen imod En; v/a. stænke, an-springen komme springende. An spruch Fordring c, Krav n. An-spruchs»..., an-spruchs-... in Zffgn: ^los a. fordringsløs; losigkeit f Fordringsløshed c; ^voll a. fordringsfuld, anspucken = anspeien, an stacheln anspore; ophidse.

An stalt f Anstalt, Foranstaltning c; Institut n; machen gøre Anstalt (til).

An stand nr Anstand, Holdning c; Velanstændighed o; nehmen tage i Betænkning; (Jagd) Anstand c; Jäbtmte f Duenna c. an-standig anstændig; sømmelig, passende.

an-standslos uden Betænkning, an-starren stirre paa, glo paa. an-sta'tt i Stedet for. an-ftaunen se forbavset paa. an-stech en prikke til, stikke til;

(ein Faß) stikke an. an-stecken hefte paa med Knappenaale; sætte Ild paa; j-n -smitte.

an steckend smitsom.

An-steckung f Smitte c; ^.sstoff m Smitstof n.

an-stehen sømme sig; klæde; an-staa; vente, vare; tage i Betænkning.

an steigen stige opad; hæve sig. an-stellen ansætte; (Versuche) anstille ; stille an, stille op; hitte

paa; O tilbyde; sich bære sig ad; anstille sig. an-stellig flink; dygtig. An-ftellung /'Ansættelse o; An-stilling c; O Tilbud n. au - stemmen trykke, stemme imod; sich ~ gøre Modstand. An-ftich m Anstikning c; Aftapning c.

an-stieren stirre paa, glo paa. an-ftiften anstifte; anrette, gøre; j-n ^ forlede, tilskynde. Anstifter m Anstifter c; Tilskynder c. an-stirnmen istemme.

Anstoß m Stød n; Anstød n; Impuls c; Anfald n; Stein des ^,es Anstødssten c; ohne ^ uden Hindring; uden at stamme; uden Anstød.

an-stoßen støde, skubbe til; (Gläser) klinke; v/n. støde paa; snuble; bei j-m ^ vække Anstød hos En; (mit der Zunge) stamme; støde op til, grænse til. anstoßend tilstødende, tilgrænsende.

an stößig stødende, anstødelig, an streben: et. w tilstræbe noget; v/n. hoch ^ stræbe højt; gegen et. - kæmpe mod noget, an-streichen male, stryge; understrege ; sig. das werde (will) ich dir ^ det skal jeg (nok) huske dig.

An-streicher nr Maler, Husmaler c. an-streifen streife, stryge imod. an strengen anstrenge, anspænde; (e-n Prozeß) anlægge; sich ^ anstrenge sig.

An strengung f Anstrengelse c. An strich m Maling, Farve c; Anstrøg, Skin n. [forfødde.] an stricken strikke til; (Strümpfe)] an stücken øge til.

An - sturm m Stormløb n; beim ersten ^ ved første Storm, an stürmen storme frem (imod)

gribe.

[tikvar c.

An wesenheit /"Nærværelse, Tilstedeværelse c.

[c.

trække op.

An zeichen n Tegn n; Forbud, an zeichnen mærke; notere.

an suchen 1. um et. bei j-m -ansøge, bede En om noget; 2. 5KL n Ansøgning, Anmodning c.

ansummen: sich - løbe op. an tasten føle paa; antaste, antagelse c. An teil m Andel, Lod c; Del-an-telephonieren telefonere til. anti k antik.

Antipathie' f Modbydelighed c. Antipo'de m Antipode c; sig.

Modstander c.

Antiqua r m Oldgransker c; An-Antiqnaria't n Antikvarboglian-

del c. [f/pl‘ Oldsager c/pi.j Antiquitä't f Antikvitet c; -citj

Antlitz n Aasyn n.

An trag m Forslag n; Tilbud n; Andragende n, Anmodning c; -steller m Andrager n.

an-tragen: auf et. - andrage paa; foreslaa; v/a. smøre paa; tilbyde; foreslaa.

an treffen træffe paa, møde; antræffe, gribe.

an treiben skynde paa; tilskynde.

An-treiber m Tilskynder c.

an-treten træde frem; træde an; v/a. (Amt, Reise) tiltræde; (Strafe) begynde at afsone; (Erbschaft) overtage.

An trieb m Tilskyndelse, Drift c.

An trittm Tiltrædelse c; Begyndelse c; -sbesuch m første Besøg n; -gprebißtjf Tiltrædelsesprædiken c; -Srcbe f Tiltrædelsestale c.

antun tage paa; j-m et. - paaføre En noget; sich ein Leids -gøre en Ulykke paa sig selv; es j-m - fortrylle, forhekse En; angetan mit iført.

Antwort f Svar n.

antworten svare.

an vertrauen betro.

an-verwandt beslægtet; A-c(r) Slægtning c.

An-wachS m Tilvækst c; Fremvækst, Opvækst c. an wachsen slaa Rod; tiltage.

An walt m Sagfører, Prokurator o; Schaft f Sagførerstand, -stilling c.

an wandeln paakomme. An-wand(e)lung f Anfald n. an wärmen opvarme, lunke.

An wärter m Ekspektant c; Militär-- gammel Militær, som er berettiget til civil Ansættelse. An wartschaft f Ekspektance c. an-wehen blæse imod; fyge sammen.

an-weisen anvise; give Anvisning, vejlede; paalægge, beordre.

An weisung f Anvisning c; Vejledning c; Paalæg n, Befaling c an-wendbar anvendelig, an-wenden anvende, benytte; angewandt anvendt, praktisk; passende.

An-wendung f Anvendelse c. an-wcrben hverve, indrullere; hyre.

An werbung f Hvervning c.

An-Wesen n Bedrift, Gaard c. an wesend nærværende, tilstedeværende.

[bydelig, mt-luibern være imod, være mod-an-wohnen bo ved; overvære. An-wohner m Nabo c; Beboer c af en Flodbred.

An-wuchgm Tilvækst c; Opvækst An-wurf m første Kast, første Slag n; Arch. Puds c. an wurzeln slaa Rod, gro fast. An zahl f Antal n. [betaling, an zahlen betale som første Ud-An-zahlung f første Udbetaling c. an-zap s en tappe; j-n - pumpe, [Forvarsel n.

c.

An zeige f Meddelelse, Underretning c; Melding c; Angivelse c; Avertissement n.

an - zeigen meddele, avertere; tyde paa; (j-n) melde, angive; (i-m et.) lade vide, underrette om; „bc§ Fürwort paapegende Stedord n.

An zeiger m Angiver c; Meddeler c; Avertissementtidende c.

an zetteln anstifte, opspinde.

an-ziehen trække i, stramme; (ein Kleid) tage paa; (j-n) klæde paa; tiltrække; citere, anføre; opelske, opdrætte, opdrage; sich iklæde sig paa; v/n. (Schach) trække først; (v. Schrauben) tage fat; (to. Preis) stige; flytte ind; tiltræde en Tjeneste.

an-ziehend tillokkende,tiltalende.

An ziehung f Tiltrækning c; „8-kraft f, „svermögen n Tiltrækningskraft c.

An zug m Dragt, Klædning c; Tilnærmelse, Anmarch c; Tiltrædelse c.

an züglich nærgaaende, fornærmelig; spydig. [heder c/pl.\ An-zuglichkeiten f/pl. Personlig-J an zünden tænde; stikke Ild paa. apa'rt aparte; afsides, apathisch sløv.

Apfel ot Æble n; „baum m Æbletræ n; „suchen ni Æblekage c; „mus n Æblegrød c; „schimmel m abildgraa Hest o; „torte f Æbletærte c; „wein m Æblevin

Apfelsine f Appelsin c.

Apostel ot Apostel c; „amt n Apostelgerning c; „geschichte f Apostlenes Gerninger c/pl. apostotisch apostolisk.

Apothete f Apotek n.

Apotheter ru Apoteker c; „buch n Farmakopé c; „ordnung f Farmakopé o; „Ware f Medicinalvare c.

Appellatio'n(8...) f. Berufung(s...). appellieren appellere.

Appetit m Appetit c. appetitlich appetitlig, apportieren apportere, [træ n.\ Apriko'se Aprikos e; Aprikos-J Aprit ni April, April Maaned c; in den „ schicken narre April; „» scherz w Narren c April.

Apsi'de f, A'psis f Apsis c. Äquator m Ækvator c.

Araber m Araber c.

Arbeit f Arbejde n; „gcber ot Arbejdsgiver c; „nehmer ot Arbejdstager c.

arbeiten arbejde; auf Stück „ arbejde i Akkord, [bejderske c.) Arbeiter m Arbejder c; „in f Ar-J Arbeits-..., arbeits-... in Zssgn-. „-beutel m Arbejdspose c; „bicne f Arbejdsbi c; „einstellung f Strejke, Arbejdsstandsning c; „fähig a. arbejdsdygtig; „Haus n Arbejdshus n; „kittel m Ar-bejdsbluse c; glotzn m Arbejdsløn c; „Io8 o. arbejdsløs; „» losigkeit f Arbejdsløshed c; „* mann m Arbejdsmand c; bleute pi. Arbejdsfolk pl.\ „luftig a. arbejdslysten; „Nachweis m Arbejdsanvisning c; „Pferd n Arbejdshest c; eschen 1. a. doven; 2. f Ulyst c til Arbejde; „tag m Arbejdsdag c; simmer n Arbejdsværelse n. atbeitsam arbe'jdsoin.

Arche f Ark c.

Architett ot Arkitekt c.

Archi v n Arkiv n.

Archivar m Arkivar c. arg ond, slem, slet; das ist zu „ det er for galt; fatal, ærgerlig; comp, ärger værre.

Arg n Mistanke; Bagtanke c. Arg-..., arg-... in Zssgn: „lift f Ondskab c; Lumskhed c; „listig a. underfundig, lumsk; „los a. uden Bagtanke; troskyldig,

naiv; Josigkeit /Troskyldighed, Naivetet c; ^wohu m Mistanke c; Jvöhnisch a. mistænksom, ^mistroisk.    [lighed c.

Ärger m Ærgrelse c; Fortræde-ärgerlich ærgerlig; kedelig, fortrædelig; forargelig, ärgern ærgre: forarge.

Argeruis n Forargelse c. [om.j argwöhnen have Mistanke til,} A'rie f Arie c.

Aristokrat m Aristokrat c. Arithmetik f Aritmeti'k c. arm fattig; stakkels, arm.

Arm m Arm c.

Arm-..., arm-... in Zssgn: Jand n Armbaandn; Jinde f Armbind n; Jruft f Armbrøst c,\ J>id a. tyk som en Arm; Jehne f Armstød n; Jeuchter m Armstage c; Jelig a. fattig, ussel, elendig; Jeligkeit f Fattigdom, Tarvelighed, Usselhed c; Jessel m, Jtuhl m Armstol, Lænestol c. Armee f Armé o; Jefehl irr Armébefaling c; Jieferant m Leverandør c til Arméen.

Ärmel m Ærme n; ^aufschlag m Ærmeopslag n; Janal m Kanalen; Joch n Ærmegab n. Armen-... in Zffgn: ^.anstalt f Fat-tiggaard c; Judjfe f Fattigbøsse, -blok c; ^.geld n Fattigskat c; Almisse c; Jausler tn Fattiglem n; Jflege f Fattigforsørgelse c; Jfleger tn Fattigforstander c. [klokke c.l Armesünderglocke/'Henrettelses-} ärmlich fattig, tarvelig; ussel. Armut f Armod, Fattigdom c. Aro'm(a) n Aroma, krydret Vellugt c.

aroma'tisch aromatisk.

Arre'st m Arrest c Fængsel n; & Brummen; Jokal n, ^.zimmer n Arrestlokale n; F Brummen, arretieren arrestere.

Arsch P m Maas, Rumpe c; Jacke f Arsbalde c; .Jeder m lav Smigrer c; Jvisch m Lokumspapir n.

Ar se'nik n Arseni'k c.

Art js Art, Slags c; Sorte; Beskaffenhed c; Maade, Manér c.

Arte'rie f Pulsaare c.

arte'sisch artesi sk. [galant; net.)

artig artig, høflig, velopdragen,]

Artigkeit f Artighed, Høflighed, Velopdragenhed c; pi. Galanterier pi.

Arti'kel m Artikel c.

Artillerie' f Artilleri n.

Artilleriet m Artillerist c.

Artischo'cke ^ f Artiskok c.

Arve 4 f Arve c.

Arz(e)nei f Lægemiddel n, Medicin c; Junbe f Farmakologi c; Lægevidenskab c; ^mittet n Lægemiddel, Medikament n; ^.waren f/pl. Medicinalvarer c/pl.

Arzt m Læge c.

Ärztin f kvindelig Læge c.

ärztlich lægovidenskabelig, Læ-

ge-.

As n Es n.

Asch-..., asch'... in Zssgn: Jecher m Askebæger n; agrart a. aske-graa; Jaften tn Askeskuffe c.

Asche f Aske c; Støv n.

Aschen-... in Zssgn: Jrodel n Askepot c; Køkkentøs c; Jrug tn Askekrukke, Gravurne c; Jauge f Askelud c.

Afchermi'ttwoch m Askeonsdag c.

Asia't m Asiater c; JttfAsiater-inde c.

asia'tisch asiatisk.

A'sieu n Asien.

A'sphalt m Asfalt c.

Assekuranz s Assurance o.

Assel f 8oot. Bænkebider c.

Asse'fsor m Assessor c.

Assistent tn Assistent c.

Assistenzarzt m Lægeassistent c; (im Hospital) Kandidat c.

Ast tn Gren c; (im Holze) Knast s;

Æde c.

[Atlask n.

[puste.

[te.

JFnotten m Knast c; ^loch n Knasthul n; ^werk n Grene-værk, Kvas n.

Aster H f Asters c.

Ästhe'tik f Æsteti'k e.

A sthma n Astma o. ästig grenet; knastet.

Aftrono'm m Astronom c. Astronomie' f Astronomi c.

Äsung /"Græsning, Græsgang c;

[Aandedræt n. Atem m Aande c; Aandedrag, Atem-..., atem-... in Zssgn: ^.be-schwerde f Aandedrætsbesvær-lighed c; .Jjoleit n Aandedrag, -dræt n; ^los o. aandeløs, forpustet ; utot f Aandenød c; zug m Aandedrag n. athei'stisch ateistisk, äthe'risch æterisk.

Atlas m (Karten) Atlas n; (Zeug) Atlas-..., atlas-... in Zssgn: ^artig a. atlasklignende; JEIctb n Atlaskes Kjole o. atmen aande, trække Vejret; Atmosphä're /"Atmosfære c. atmosphä risch atmosfærisk, ätsch! æ! æ-bæ! attestieren attestere.

Ätz-... in Zssgn: „funft /", ^manier f Radérkunst c; ^mittel n Ætsmiddel n; uiabel /"Radérnaal c. atzen made, fodre, ätzen ætse; radere.

Atzung f Æde o, Foder n.

Ätzung f Ætsning c; Radering c. auch ogsaa; endogsaa; end; nicht nur ... sondern „ ikke blot ... men ogsaa; ^ nicht heller ikke; wenn selv om; wie groß er „ ist hvor stor han end er. Audie'nz /"Audiens c.

Au(e) f Engdal, Eng c.

Aner-... in Zssgn: ^.hahn m Tjur c; ^.henne s, ^huhn n Røj c; ^.ochs m Urokse.

auf 1. prp. paa; til; hen imod; for; efter; 2. adv. op, opad;

w und ab op og ned; 3. int. op ! af Sted! 4. qj. „ daß for at, paa det at.

auf arbeiten (Kleider) pudse op.'' auf atmen /igr.trække Vejret igen. auf bauen opbygge, rejse, auf bäumen: sich (Pferde) stejle; rejse sig.

auf-behalten (den Hut) beholde paa; forbeholde; (Augen) holde aabne. auf bessern forbedre; (das Gehalt) forhøje.

auf bewahren opbevare, gemme. Auf bewahrungsort m, -raum m Opbevaringssted n; (Speisen) Spisekammer n; Madskab n; (Kleider) Klædeskab n; Garderobe c; (Fahrräder) Cyklestald c. aufbieten forkynde; indkalde; (Brautleute) lyse for; (zum Tanz) engagere; opbyde, auf binden binde op; binde paa; løse op; sig. j-m et. w binde En noget paa Ærmet, auf blähen; sig. sich ^ puste sig op. auf blasen blæse op, puste op. aus bleiben blive staaende aaben; blive oppe.

2tuf-MitfmBlikn, Udsigte opad;

Glimt n. auf blicken se op, se opad; glim-auf-blitzen blusse op, glimte, auf blühen opblomstre; springe

ud.

auf braten stege op. auf brauchen bruge op, opbruge, auf brausen bruse op; n Opbrusning c. auf brausend opfarende, auf-brechen brække op, bryde op; v/n. bryde op; springe op, revne.

ausbringen bringe op; bringe paa Benene; (Geld) rejse; forebringe; indføre, bringe paa Moden; indbringe; opbringe, ophidse; (Schiffe) opbringe. Auf-bruch m Opbrud n.

sig En.

hed c.

de.

auf-findeu finde, udfinde; opdage.

[Tür).

opføre sig.

auf brühen koge op. auf bügeln (Kleider) presse op; (Hut) stryge af.

auf bürden: j-m et. ~ paabyrde;

skylde En noget paa. auf decken afdække, blotte; afsløre; (Tischtuch) lægge paa. auf-drängen: j-m et. „ paanøde En noget; sich j-m paatrænge [(Hahn) dreje op. auf drehen dreje op; dreje paa; aufdringen = auf-drängen; v/n. zu et. „ trænge frem, stige op til.

auf dringlich paatrængende.

Auf dringlichkeit f Paatrængen-[paatrykke. auf-drücken trykke op, støde op; auf-einander ovenpaa hinanden; efter hinanden; ^folgen følge efter hinanden; ^stoßen støde sammen.

Auf-enthalt m Ophold n; Opholdssted n; Holdt n; Hvil n. auf erlegen paalægge, auf-erstehen opstaa.

Auf erstehung f Opstandelse c. auf-erwecken opvække; vække, auf erziehen opdrage, auf-efsen spise op. auffahren fare op, stige op; komme kørende, sejlende; sL løbe paa; -sig. fare op; v/a. (Kies) køre paa; (Geschütz) køre op med; (Weg) opkøre. auf fahrend opfarende.

Auf fahrt f Opfart, Opstigning c; Himmelfart o; Vogntog n; Opkørsel, Rampe, Indkørsel c; Holdeplads c.

auf-fallen falde ned paa; være paafaldende.

auf-fallend, auf fällig paafalden-[fange.

auf fangen gribe, opsnappe; op-auf-färben opfarve. auf-faffen tage op; opfatte.

Auf fassung f Opfattelse c; -S-gabe ^vermögen n Opfattelsesevne c.

[snappe, auf-fifchen opfiske, fiske; op-auf-flackern blusse op. auf stiegen flyve op (auch vo« einer Anf-flug m Opsving n, Flugt c. auf fordern opfordre; (zum Tanz) engagere; (zum Kampf) udæske. Auf-forderung f Opfordring c;

Udæskning c. auf forsten tilplante, auf-fresien æde op; fortære, auf-frifchen opfriske; oplive, auf - führen føre op; opføre; (Zeugen) fremføre, føre; sich ^ [førsel e.\

Auf führung f Opførelse c; Op-j auf füllen fylde paa; fylde op. Auf gabe f Opgivelse c; Opgave c; Lektie, Stil c; Opgivelse, Angivelse c; G Ordre c. auf-gabeln opsnappe, fiske. Auf-gang m Opstigning c; Fremgang c; Opgang, Opvej c; (Jagd) Indgang c.

auf-geben opgive; overgive; beordre; (Briefe) afsende, indlevere ; (Lektion) give for; j-m et. .x, paalægge En noget, auf geblasen opblæst.

Auf geblasenheit f Opblæsthed c. Auf gebot n Opbydelse c; (Braut-leute) Lysning c; (Truppen) Indkaldelse c.

auf gebracht opbragt, [pustet, auf-gedunsen opsvulmet, op-auf-gehen gaa op, stige op; (Sonne) staa op; (Teig) hæve si g; (Saat) spire frem, komme op; (Jagd) gaa ind; (Herz, Augen) aabne sig; (Rechnen) gaa op; slippe

op.

aus-geklärt opklaret; oplyst. Auf geld n Opgæld o. auf gelegt oplagt (til), auf geräumt oprømt.

gribe.

klare op.

er c.

[et Opkog. I

auf geregt ophidset; nervøs, auf geweckt opvakt, auf geworfen:    Lippen frem-

staaende, tykke Læber c/pl. auf gießen hælde paa, skænke paa; spæde op. auf graben grave op, opgrave, auf greifen gribe, snappe; paaftræk n. Auf-guß m Paaskænkning c; Ud-auf-haben have paa Hovedet; bie Stugen», have Øjnene aabne; (Schüler) have for. auf-hacken hakke op, hakke itu;

(Straße) hugge op. auf-halten holde oppe ; holde aaben; opholde, sinke; sich ^ opholde sig, dvæle; sich über et. holde sig op over noget, auf hängen hænge op, ophænge; klynge op, hænge, auf hauen hugge op, hugge itu. auf häufen ophobe, opdynge.

Auf häufung f Ophobning c. auf-heben løfte op; tage op; gemme, opbevare; ophæve; arrestere, opsnappe; das hebt sich auf det gaar lige op; viel 9L.8 von et. machen gøre meget Væsen af noget.

Auf-hebung f Ophævelse c. auf heften hæfte op; hæfte paa; hægte op. [op; opmuntres. auf-heiternopmuntre; sich uklare auf-helfen hjælpe op; ophjælpe, auf hellen oplyse, opklare; sich -[agitere, auf hetzen opjage; ophidse, op-Auf-hetzer m Agitator c.

Auf hetzerei f Agitation c. Auf-hilfe f Hjælp c; Ophjælpning c.

auf-hocken tage paa Ryggen, auf horchen lytte, spidse Øre. auf hören holde op, ophøre, auf-jagen jage op, opjage. auf jauchzen, «jubeln juble højt. Auf kauf tn Opkøb n.

auf kaufen købe op. opkøbe.

Auf käufer m Opkøb auf klären oplyse, opklare; sich klare op; afklares.

Auf klärung f Oplysning c; Afklaring c; ^sdieust & m Oplysningstjeneste c. auf - kleben opklæbe; paaklæbe; v/n. klæbe, hæfte, aufklinken (eine Tür) lukke op. auf-klopfen banke itu; banke op. auf knacken (Nüsse) knække, auf knöpfen knappe op; aufge> knöpft sig aaben. auf knüpfen klynge op, hænge; løse op.

auf kochen koge op; ^ lassen givej auf kommen komme op; opstaa, opkomme; komme sig; spire frem; vokse, trives, lykkes; komme frem; komme i Brug, komme i Mode; (für i-n, et.) in-destaa for; A^. n Opkomst c; Fremgang c; Helbredelse c. aus kratzen kradse op; (Wolle) op-kradse.

auf kreischen skrige op. auf-krempe(l)n (Hosen, Ärmel) smøge op.

auf-kundigen sige op; opsige. Auf kündigung f Opsigelse c. auf lachen slaa en Latter op. auf laden læsse op, læsse paa; j-m et. ^ paabyrde En noget; s. auf-bürden.

Auf-lage f Paalæg n, Ordre c;

Skat, Afgift c; Oplag n. auf-langeu række op, lange op. auf-lassen lade komme op; lade staa aaben.

auf lauern lure paa, passe op. Auf-lauf m Opløb »r; Opsvulmen, Hævelse c; (Mehlspeise) Omelet c. auf-laufen løbe op, løbe i Vejret;

svulme, hæve sig; stige, auf leben leve op igen. auf-lecken slikke op, labe op. auf legen lægge paa; smøre, male

imod.

[rejse.

delse c.

paa; paalægge; (Bücher)oplægge ; (Karten) lægge op. Anf-legung /Taalæggelse c; Oplægning c; Fremlæggelse c. auf lehnen: sich - læne, støtte sig; sich x, gegen sætte sig op [Revolte c. Auflehnung f Opsætsighed c; auf-lesen samle op, tage op; (Ähren) sanke.

auf-liegen ligge paa; paaligge; ligge fremme; sich ^ gennem-ligge sig.

auf-lockern løsne; fugte og blødgøre; (Bett) pusle, auf lodern blusse op. auf-lösbar opløselig, auf-losen løse op, løse; opløse; slappe; ophæve; (Truppen) hjemsende; aufgelöstes Haar udslagne Haar.

Auf lösung f Løsning c; Opløsning c; ^.szeichen J n Opløsningstegn n.

auf-machen lukke op, aabne; sich ^ begive sig paa Vej. auf malen paamale; male op. Auf marsch m Opmarch c. auf-marschieren opmarchere. auf-merken notere; v/n. være op-mæ'rksom, høre efter, au'f-merksam opmæ'rksom. Au'f-merksamkeit s Opmærksomhed c.

auf muntern vække; opmuntre. Auf munterung f Opmuntring c. auf-mutzen bebrejde, auf nageln nagle, sømme paa. auf-nähen sy paa.

Auf-nahme f Optagelse c; Modtagelse c; Genoptagelse c; Opkomst c; Prospekt, Fotografi n; tn ~ bringen bringe Opkomst.

auf nehmen tage op; modtage; optage; tage af, fotografere; opmaale; (Geld) laane, rejse; es mit j-m ~ maale sig med En.

auf nötigen paanøde. auf opfern opofre, ofre. Auf-opferung s Opofrelse o. auf packen pakke paa; pakke op. auf päppeln flaske op, opflaske, auf passen passe paa; passe op, vente paa; v/a. tilpasse ; (Hut) prøve.

Anf-P asser m Oppasser, Vogter c; Spion c.

auf-pflanzen opplante, plante ;| auf picken pikke op. auf platzen springe, revne, auf-polstern (Möbel) stoppe op; polstre.

auf prägen paatrykke, indpræge, auf - prallen s pr i nge tilbage, springe op; prelle af.

Auf putz m Pynt, Udpyntning c. auf putzen oppynte, udpynte; pudse op.

auf quellen vælde op,vælde frem; buldne ud, svulme, auf-raffen samle hurtig sammen; sich „ tage sig sammen, rejse sig med en Kraftanstrengelse, auf ragen rage op, knejse, auf räumen rydde op i; rydde; oprømme, rømme; unter et. ^ rydde op i noget; aufgeräumt sig. oprømt.

aufrechnen regne sammen; opregne ; kompensere, auf-recht opret, oprejst; ^.(er).

halten opretholde. Auf-recht(er)haltung f Oprethol-[blive altereret, auf regen oprøre; ophidse; sich ^ anf-regend animerende; pirrende. Auf regung f Sindsbevægelse c; Sindsoprør n; alles ist tn ^ der er Uro i Lejren, aufreiben gnide Hul paa; sig.

oprive; sich ^ slide sig op. auf reißen rive op; oprive; rive itu; tegne en Grundplan af; die Augen ^ spile Øjnene op; v/n. sprænges, spalte sig.

[rør.

de op.

op.

skrift, Adresse c.

opdynge.

Opsigt.

auf reizen opægge. aufrichten rejse op; oprejse, rejse; trøste; oprette, au'f-richtig opri'gtig. Au'f-richtigkeit f Oprigtighed c. auf-riegeln (eine Tür) skyde Slaaen fra, lukke op. auf ritzen ridse Hul paa. [op. auf rollen rulle sammen; rulle auf-rücken rykke op, avancere. Auf-ruf nr Opraab n; X Indkaldelse c.

auf-rufen raabe op, opraabe.

Auf ruhr m Oprør n. auf rühren røre op i; sætte i Op-Auf-rührer m Oprører o. auf-rührerisch oprørsk, auf rütteln ruske op; (Bett) pusle, aufs = auf das.

anf-sagen fremsige; s. auflündigen. auf sässig opsætsig, oprørsk. Auf-fatz m Opsats, Bordopsats c; Spisestel n; Afhandling c; Artikel c.

auf saugen suge op, opsuge, auf scharren skrabe op; grave [geschaut! varsko! auf schauen se op, se opad; auf« auf-schcuchen opskræmme, aus scheuern skure op, pudse op;

skure Hul paa. auf schichten opstable. auf schieben skyde op; opsætte, udsætte; aufgeschoben ist nicht aufgehoben gemt er ikke glemt, auf-schietzen skyde i Vejret, vok-

se op.

auf schirren lægge Seletøjet paa. Auf-schlag m Fald n (paa); Opspring n; (am Kleid) Opslag n; (des Preises) Stigning c; Auktion

auf schlagen slaa op; slaa pa&; (eine Wohnung) opslaa; (Karten) lægge op; v/n. falde, slaa imod; rikochettere; (von Waren) stige i Pris.

auf-schlietzen lukke op.

auf schlitzen splitte op, sprætte op. Auf-schlub tn Oplukning c; sig. Oplysning c.

auf schnallen spænde paa; spæn-[snappe. auf schnappen snappe op, op-auf-schneiden skære op; skære for; v/n. tron. lyve, skryde. Aufschneider m Løgner, Pralhans c.

Auf-schneiderei /Løgn c, Praleri n. auf schnellen springe op, fare op. Auf schnitt m Snit n; Split c; falter ^ koldt Køkken, Paalæg n. auf-schnüren snøre paa; snøre op. auf schrauben skrue paa; skrue [fare forskrækket op. aufschrecken opskræmme; v/n. Auf schrei m Udraab n; Skrig n. auf-schreiben skrive op, notere, auf-schreicn skrige op.

Auf schrift f Paaskrift c; Ud-[telse c.

Auf schub m Opsættelse, Udsæt-auf-schürzen opkilte; (Knoten) løse. Auf-schürzer m Kjoleholder c. auf-schütteln ryste op, ruske op; (das Bett) pusle.

auf schütten hælde paa; opkaste;

[paa.

auf-schwatzen snakke paa, prakke auf-schweben svæve op. aufschwellen = an-schwellen. auf schwingen: sich ^ svinge sig

op.

auf-sehen se op; have Opsyn. Auf-sehen u: w erregen vække spektø'r c. Auf seher m Opsynsmand, In-auf-setzen sætte op, opsætte; sætte paa, paasætte; eine Miene ^ sætte en Mine op; das Essen -sætte Maden paa Bordet; (eu Schriftstück) opsætte; (Kegel) rejse; sich ^ gegen sætte sig op imod. Auf-sicht s Opsyn, Tilsyn n; Ji« beamte(r) Opsynsmand, Inspektør c; ^.sbehörde f Inspektion c;

sætte.

[Spid.

[diske op med.

c.

den, de tilsynshavende; Jkftt m Repræsentantskab n. auf-sieden = auf-kochen. auf sitzen sidde op; sidde oppe; (zu Pferde steigen) sidde op; (von Schiffen) sidde paa Grund, auf-spalten kløve; v/n. kløves, flækkes; springe op. auf-fpaunen spænde paa; spænde op, (den Schirm) slaa op. aufsparen spare, opspare; op-[me.

auf speichern oplagre; hengem-auf-speisen opspise, fortære, auf sperre» lukke op paa vid Gab; (die Augen) glo.

auf spielen spille op; sich „ (als) give Partiet (som), auf-spießen spidde; sætte paa auf sprengen sprænge i Luften, aufsprießen = auf-sprossen. auf springen springe op; (Haut) sprække, revne, auf sprossen spire frem, skyde op. auf-sprudeln sprudle op; sig. bruse op.

aus spunden (ein Faß) slaa op. auf spüren opspore, opsnuse, auf stacheln opægge, ophidse. Auf-stand m Opstand c, Oprør n. auf ständisch oprørsk, auf stapeln stable op, opstable. auf stechen stikke op; stikke Hul paa.

auf-stecken stikke, hæfte paa; sætte paa; (die Flagge) hejse; opgive.

aus-stehen staa op, rejse sig; staa aaben; staa, hvile paa; rage op.

auf-steigen stige op; rejse sig;

(bom Gewitter) trække op. auf-stellen stille op, opstille; (eine Rechnung) opgøre; (e-n Preis) fastsætte, sætte.

Auf stellung f Opstilling c; sig. Fremstilling c.

auf stemmen (den Arm) støtte paa.

Auf stieg m Opstigning c. auf stöbern opstøve, opsnuse, auf stören jage op, opskræmme, auf-stoßen støde op; støde Hul paa; v/n. støde paa, støde imod; (von Speisen) støde op; (von Schiffen) løbe paa Grund, auf-streben stræbe opad, stræbe frem; rage op.

auf-streichen stryge, smøre paa. auf-streifen smøge op. auf streuen strø, drysse paa. auf stülpen smøge op; (den Hut) sætte paa.

auf stützen støtte; (den Arm) støtte paa.

auf suchen opsøge, eftersøge, auf-summen: sich ^ løbe op. auf takeln \t> takle, tiltakle. aus-tauchen dukke op. auf-tauen tø op; tø bort. auf-teilen fordele; (ein Land) udstykke.

auf-tischen sætte paa Bordet; Auf-trag m Hverv, Paalæg n; Ordre c; ^.geber m Kommitent, Mandant c.

auf-tragen sætte paa Bordet, servere; (Farben) lægge paa; bære op,løfte; (Kleider)opslide; sig. stark .u smøre tykt paa; j-m et. w paalægge.

auf-treiben drive op; oppuste;

(Geld) opdrive; (Wild) opjage. auf-trennen sprætte op. auf trete» 1. træde, gaa; træde op; optræde. 2.9L n Optræden

Auf tritt m Optrin n, Scene c;

Trin, Vogntrin n; Optræden e. auf trocknen tørre op, tørre bort. auf-tun lukke op, aabne. auf-türmen optaarne. auf wachen vaagne op. auf wachsen vokse op. auf-wägen opveje, auf-wallen koge op, bruse op (auch fig.).

[okulere.

Auf wallung f Opbrusning c.

Auf-wand m Udgift, Bekostning c.

auf-warmen varme op, opvarme. Auf - Wartefrau f Opvartningskone c.

auf-w arten varte op; j-m ^ gøre En sin Opvartning; mit et. ^ opvarte med, byde.

Auf-wärter m Tjener, Opvartere;

Jinf Opvartningsjomfru c. auf-warts opad.

Auf wartung f Opvartning c;

Betjening c. auf-waschen vadske op. auf - wecken vække; opvække;

aufgeweckt sig. opvakt, auf-w eich en bløde, opbløde, auf-weifen forevise, fremvise; opvise.

auf weiten (Handschuhe) vide ud. auf wenden spendere; opbyde. Auf wendung f Anvendelse, Opbydelse.

auf-werfen kaste i Vejret; (Karten) lægge op; (eine Frage) opkaste, auf-wickeln vikle op; (die Haare) sætte Papilloter i, krølle; rulle op; (ein Kind) svøbe op. auf - Wiegeln ophidse, ægge til Oprør.

Auf-wiegelung f Ophidselse c. auf-wiegen ----- auf-wagen. Auf-wiegler m Agitator c. auf-wieglerisch ophidsende, oprørsk.

auf-winden vinde op, vinde paa; hejse op; sich - sno sig op. auf-wirbeln hvirvle op. auf wischen viske op, tørre op. auf-wogen bølge op, rejse sig. auf wühlen rode op; opagitere. auf-zählen tælle op, optælle; udbetale.

Auf-zäh lun g f Optælling c. auf zäumen optømme. auf zehren spise op; fortære, auf zeichnen optegne, notere.

Auf zeichnung f Optegnelse s;

Fortegnelse c. auf zeigen --- auf-weisen, auf-ziehen trække op; hejse; (Uhr) trække op; (Saiten) spænde paa; opdrage, opdrætte, opelske; F drille, gøre Nar af; vjn. drage frem; (Wache) trække op; trække paa Vagt; komme frem.

Auf zucht s Opdræt o.

Aus zug m Optog n, Procession c; Vagtparade c; Kostume n, Dragt o; (Weberei) Kæde c; (Theater) Akt c; Hejseapparat, Spil n; Elevator c. auf-zupfen pille op, plukke op. auf-zwingen tvinge op, trykke op; j-m et. ^ paanøde.

Aug - apfel m Øjeæble n; fig. Øjesten c.

Auge n Øje n; H Knop o; (auf Karten) Prik c; (beim Stricken) Maske c; mit bloßem ^ med blotte Øjne; aus den ^n lassen tabe af Syne, af Sigte; ins ^ fassen fæste Blikket paa, betragte; im w haben have for Øje, i Sinde, äugeln kokettere; titte; vja. Augen-..., augeu-... in Zfsgn: ^.arzl m Øjenlæge-c; ablief m Øjeblik n; Jbli'cUidj a. øjeblikkelig; forbigaaende; nuværende; adv. for Øjeblikket; straks; Jbtt'cL Itdjfeit f Øjeblikkelighed c; braue f Øjenbryn n; ^.butter / Søvn i Øjnene; J)ienerm Øjentjener c; ^entzündung f Øjenbetændelse c; ^.fällig a. iøjnefaldende; ^.fell n Øjeplet c; ^.glas n Øjeglas n, Lorgnet, Monocle c; ^Heilkunde f Øjen-lægevidenskab c; ^.höhle / Øjenhule c; ^klappe f, ^leder n (der Pferde) Skyklap c; ^lehre / Oftalmologi o; kleiden n Øjensygdom c; glicht n Øjnenes

[peskræder c.

sprede.

ud-

Lys, Syn n; JUb n Øjelaag n ; ^.maß n Øj em aal n; ^ntcrl n Øjemed, Øjemærke n; sein inert aus et. richten rette sin Opmærksomhed paa noget; nerv m Synsnerve c; ^pulver n Pharm. Øjenpulver n; /igr. bas ist bas reine ^pulver det er til at ødelægge Øjnene; ^salbe f Øj en s al ve c; ^schein m Øjesyn n; Betragtning c; Udseende n; Syn n, Synsforretning c; scheinlich a. øjensynlig, aaben-bar; ^scheinlichkeit f Øjensynlighed c; ^schirm m Øjenskærm o; Spiegel m Øjespejl n; ^steril m Øjesten c; ^.tciuschung /‘Øjen-forblendelse o; ^triefen n rindende Øjne n/jpZ.; ^.wasier n Øj en vand n; ^.weh n Smerte c i Øjnene; ^tocibc /‘Øjenslystc; ^.Wimper f Øjenhaar n; ^zahn m Øjentand, Hjørnetand c; ^zeuge wi Øjenvidne n.

August m (Vorname) August. Augu'st m August Maaned c. Auri kel H f Aurikel c. aus 1. prp. af, ud af, op af; fra; - ihm wird nichts han bliver ikke til noget; Scherz for Spøg; 2. adv. ud, ude; til Ende, forbi; von hier - herfra, aus-arbeiten udarbejde;udforme; fuldende.

AuS-arbeitung f Udarbejdelse c; Stil c; Uddannelse c; Fuldendelse c.

aus-arteu vanslægte, udarte. Aus artung f Vanslægtning c. aus-atmen udaande. aus-baben: et. - bøde for noget, aus baggern opmudre, ausbaldowern s udspionere, se paa Lejlighed.

Aus bau m Fuldendelse s; Udbygning c.

aus bauen bygge færdig; reparere.

aus-bedingeu betinge sig, forbeholde sig.

Aus-bessererm Reparatør c; Lap-aus-bessern reparere. Aus-besserung f Reparation c. Aus beute /‘Udbytte n. aus-beuteln (Mehl) sigte; sig. sich - blotte sig for Penge, aus-beuten udbytte, udnytte, aus bezahlen udbetale; j-n w betale En ud.

aus-biegen dreje af, dreje til Siden; vor j-m gaa af Vejen for; undvige.

auS-bieteu udbyde til Salg. ausbilden uddanne, udvikle. Aus-bilbung f Uddannelse, Ud vikling c.

aus-bitten: sich et. ~ udbede sig noget; ausgebeten sein være bedt ud.

aus-blasen blæse ud, puste ud. aus bleiben blive ude; udeblive; mangle.

Aus bleiben n Udeblivelse c. ans-bleichen bleges, falme, aus blühen afblomstre, aus-bluteu holde op at bløde; v/a. sein Leben ~ forbløde sig. aus-bohren udbore, aus-braten stege færdig, aus-brechen brække ud; afbrække, afplukke; (Galle usw.) kaste op; vjn. bryde ud; (in Gelächter) briste i; udbryde, aus breiten udbrede; sprede; udbredelse c. Aus breitung f Udbredning, Ud-aus brennen brænde ud, brænde; vjn. brænde ud. aus bringen bringe ud ; (e-n Fleck) tage af; (ein Hoch) udbringe. Aus-bruch m Udbrud n. aus brühen skolde ud. aus brüten udruge, udklække, aus bügeln stryge ud. [piar n.| Aus bund m Mønster, Eksem-j aus bürsten børste.

[Tab n.

[faldsport c.

løbe tom.

aus dampfen dampe bort.

Aus dauer /"Udholdenhed o. aus-dauern holde ud, holde ved. aus dauernd udholdende; vedholdende ; H perennerende. aus-dehnbar udvidelig; stræk-[strække. aus dehnen udstrække; udvide; Aus dehnung f Udstrækning c; Udvidelse o.

aus-denken udtænke, udspekulere.    [lægge.)

ou8-beuten udtyde, fortolke; ud-j ausdienen (seine Zeit) udtjene, aus-dingen = ausbedingen, aus dörren udtørres, aus dörren udtørre. [slukke, aus drehen (die Lampe) skrue ned, aus-dreschen tærske ud.

Aus druck m Udtryk n. aus drücken trykke ud; sig. udtrykke.

aus drücklich udtrykkelig. Aus-drucks»..., ö-»... in Zssgn: -los a. udtryksløs; -voll a. udtryksfuld ; -weise f Udtryksmaade c. aus-duften uddufte. [dunste, aus dunsten, aus-dünsten ud-Aus-dünftung f Uddunstning c. aus einander fra hinanden; -« bringen skille ad; -fallen gaa i Stykker, skilles ad; -gehen skilles ad; spredes; divergere; -lausen divergere; -legen tage i Stykker; sig. forklare; -» nehmen tage fra hinanden; -« setzen sætte ud fra hinanden; sig. forklare; sich mit j-rn -setzen arrangere sig; A-setzung /"Forklaring c; Arrangement n; -« stieben fare fra hinanden; -* treiben drive fra hinanden, aus erkoren udvalgt, aus erlesen 1. udsøge; 2. a. udsøgt; fortrinlig, aus-ersehen udse. aus-erwahlen udvælge, aus-effen spise op.

aus-fädeln trække Traaden ud af; pille op, trævle op. aus-fahren køre ud; v/a. køre ud; (Wege) opkøre.

Aus-fahrt f Udtur c; Køretur e; Udkørsel, Port c.

Aus fall m Udfald n; Deficit n; aus-fallen falde ud; falde bort; mangle; X gøre et Udfald; v/a. sich einen Zahn - falde og slaa en Tand ud.

aus fallend fornærmelig, nær-gaaende.

Aus-fall(s)pforte f, .tor n Ud-aus-fasern trævle op. aus-fechten udfægte, udkæmpe, aus-fegen feje ud. aus feile» file ud; sig. file af. aus fertigen udfærdige, affatte;

ekspedere; udstede.

Aus fertigung f Udfærdigelse c;

Ekspedition c. [de, opdage, aus-finden, aus-findig machen fin-auS-flicken lappe, flikke paa. aus-fliegen flyve ud, flyve bort. aus-flietzen flyde ud, løbe ud;

[skud n. Aus-flucht f sig. Udflugt c, Paa-Aus-flug m Udflugt c. [de c.I AuS-flügler m Turist, lystrej sen-j Aus fluß m Udstrømning c; Udløb n; Afløb n; Udflaad n. aus-folgen udlevere, ausforschen udforske, udgranske ; j-n - udfritte.

Aus forschung f Udforskning, Udgranskning c. aus fragen udspørge, udfritte, aus-fressen æde tom, æde op; bortæde, udhule; sig. begaa. aus-frieren bundfryse; gennem-fryse.

Aus fuhr f Udførsel o. [tabel, aus führbar udførlig; ekspor-aus-führen føre ud, følge ud;

udføre; udvikle. [vikling c. Aus führung f Udførelse c; Ud-auS-füllen udfylde.

Strudsmave.

[Overrækkelse c.

[~ dø.

[stændig.

AuS-füllung f Udfyldning e. aus futtern, -füttern 1. fodre tilstrækkelig, fodre godt; 2. (ein Kleid) fore.

Ausgabe/' (v. Briefen) Udlevering c; (e-S Buches) Udgave o; (Geld-~) Udgift c.

Aus-gang m Udgang c; Tur c, Ærinde n; Udfald n; SJutning c. aus-gären gære af, afgære. aus geben give ud; udlevere; udstede, emittere; sich für et. -give sig ud for noget; sich -blotte sig for Penge.

Aus geber m Uddeler c; Forvalter c; -ilt f Husholderske c. Aus-gebot n (Auktion) første Bud n; Udbydning c til Salg.

Aus geburt f Foster, Produkt n. Aus-geding(e) n Aftægt c. aus-gefeimt durkdreven, aus gehen gaaud; udgaa; slippe op; ende med; løbe af, faa et Udfald; (Fleck)forsvinde; (Haar) falde af; frei- slippe for Straf; slippe for Betaling; leer - gaa tomhændet bort; blive narret, aus gelassen overgiven, kaad. Aus gelassenheit f Overgivenhed, Kaadhed c.

aus gemacht afgjort, bestemt, aus genommen undtagen. auS-gepicht: ein -er Magen en [tagen.

aus-geschlosien udelukket; und-aus-gesucht udsøgt, ausgewachsen udvoks en; fuldt udviklet.

aus gezeichnet udmærket, fortræffelig.

aus-giebig = er-giebig. auö-gießen hælde ud, udgyde;

(Feuer) slukke; (seinHerz)udøse. Aus gleich m = Aus-gleichung; auch: Kompromis n. auS-gleichen jævne; udjævne; forlige; udligne, likvidere. Aus gleichung f Udiævning c;

Deutsch-dänisch.

Bilæggelse o, Forlig n; Udligning c.

aus-gleiten glide ud. [udgrave, aus-graben grave op, grave ud; Aus grabung f Udgravning c. aus-greifen: bie Pferde - lassen lade Hestene strække ud. aus-grübeln udspekulere, udgrunde.

Aus guck m Udkig n. aus-gucken holde Udkig.

Aus guß m Udhældning c; Udgydelse c; (in der Küche) Vadsk c; (Tülle) Tud c. aus haaren fælde, aus-hacken hakke ud, hugge ud. aus haken hage af; hægte op. aus halten holde ud, udholde; udstaa; vjn. holde ud; vare, bestaa.

aus-händigen udlevere, overrække.

Aus-handigung f Udlevering, Aus-hang vn (bon Ware») Udstilling, Udhængning c; zmn -bringen udstille, udhænge, aus-hangen hænge ude; være udstillet.

auS-hangen hænge ud; (Waren) skilte med; tage af Hængslerne.

aus harren holde ud. aus hauchen udaande; seine Seele aus-hauen hugge ud, udhugge; gennemprygle.

aus-heben (eine Tür) tage af, løfte af; udtage, udvælge; (Truppen) udskrive, indkalde.

Aus-hebung f Aftagelse c; Udskrivning c.

aus-hecken udruge; udklække, udspekulere, aus-heilenlæges,helbredes fuld-aus-Helfen hjælpe, hjælpe paa. Aus hilfe f Hjælp, Nødhjælp c. aus hilfsweise foreløbig, indtil videre.

aus höhlen udhule.

[hase.]

[dage]

Losseplads o.

løbe sig træt.

Aus-läufer ^ m Udløbere; Løbe-Aus-laut m Gram. Udlyd c. aus läuten ringe af. aus-lecken lække ud; vja. slikke aus-leeren udtømme; tømme. Aus leerung f Tømning c; 9Reb. Udtømmelse c.

Aus-höhlung f Udhuling c. ans-höhnen forhaane. aus-hökern udhøkre. aus-holen løfte Armen til Slag: tage Tilløb; weit - gaa langt tilbage; vja. udfritte, aus-holzen skove, rydde, aus horchen udfritte. auS-hülsen (Erbsen) bælge; (Nüsse)) aus hungern udhungre, udsulte, aus-hunzen skælde ud. ans-husten hoste op, ophoste. aus jäten luge op. auskämmen kæmme, rede af; kæmme, rede ud. aus kämpfen udkæmpe, aus-kegeln spille Kegler om. aus-kehlen kannelere; B hul-kehle.

aus kehren feje ud; vende ud ad. AuS-kehricht m u. n Fejeskarn n. aus keltern udperse. [stolene, aus klagen forfølge ved Dom-aus-klatschen sludre ud, røbe. aus-klanben pille ud. aus kleben beklæde indvendig, aus-kleiden klæde af. ans-klingeln ringe ud. auS-klopfen banke ud, udbanke. Aus klopfer m Klæde-, Møbel-, Tæppebanker c. aus klügeln udspekulere, aus kneten ælte tilstrækkelig; ælte ud.

aus-kneifen F knibe ud, stikke af. aus kochen koge ud; koge færdig, koge mør.

aus kommen 1. komme ud; (jetter) bryde ud; blive bekendt; komme ud af Ægget; mit et., j-m -komme ud af det med noget, En; 2. n Udkomme n; mit ihm ist kein - der er intet Udkomme med ham. aus kömmlich til at leve af; tilstrækkelig.

aus-kramen kramme ud med; rydde op i.

aus-kratzen kradse ud; F = aus-kneifen.

aus-kriechen krybe ud aus-kundschaften udspejde; op-j Aus kunft /'Oplysning c; Udvej e; -smitte! n Udvej c.

Aus kunftei /, AuS-kunftsbureau n Oplysningsburoau n. [paa.j aus-kunsteln udspekulere, hitte) aus-kuriereu kurere grundig, aus lachen le af, udle. aus-laden udlade, udlosse; v/n. Arch. springe frem.

Aus-ladeort m, .platz m, -stelle f [ser c.

Aus-lader m Udlader c; i Los-Aus-ladnng /‘Udladning, Udlosning c; Arch. Fremspring n. Aus lage f Udlæg n, Bekostning c; (von Waren) Udstilling c; (Fechtkunst) Dækstilling c.

Aus land n Udland n.

Aus-länder m Udlænding c. aus-ländisch udenlandsk, aus laugen slaa til, strække til; lange ud.

aus-lassen udelade; lukke ud, slippe ud; (Launen usw.) tilkendegive; vise, ytre; (an) lade gaa ud over; (Butter) smelte; (Kleider) lægge ud; sich - über et. udlade sig, ytre sig om noget. Aus-lassung f Udeladelse c; Ud-ladelse, Ytring c. aus-laufen løbe ud; løbe af; ende med; gaa ud paa; sich -[dreng c.

[op.

auS-legen lægge ud (auch Geld); udlægge, fortolke; (Waren) udstille ; B indlægge; sich - Fechtk. tage Dækstilling.

lud.

ud.

enervere.

maaling c.

ud.

- 35 -

Ausleger

Ausleger m Fortolker c.

Aus legung f (bort Waren) Udstilling c; Fortolkning, Udlægning c; G Indlægning c. aus-leiden lide til Ende. aus-leihen udlaane; adleje. aus-lernen lære ud; ausgelernt haben have udlært.

Aus-lese f Udvalg n. aus-lesen udvælge, udsøge; læse uus-liefern udlevere.

Aus lieferung /"Udleveringc; Ji* schein m Udleveringsseddel c; ^.svertrag m Udleveringstrak-[me.

aus-liegen ligge ude; ligge frem-aus-löschen udslukke, slukke; udslette; o/n. udslukkes, gaa

aus-losen bortlodde, aus lösen udløse; løskøbe; indfri, indløse.

Aus lösung f Udløsning c; Befrielse c; Indfrielse c. aus lüften udlufte, lufte ud. auS-machen tage ud, tage op (af); (Flecke) tage af; tømme, gøre Ende paa; slukke; afgøre; vedtage; udgøre, beløbe sig til; einen Teil von et. udgøre en Del af noget das macht nichts aus det gør ikke noget, aus malen kolorere; sig. udmale. Aus-marsch m Udmarch c. aus marschieren marchere ud. aus-mergeln udmarve, udpine;

[stryge, slette, aus-merzen udskyde, udsondre; aus-messen udmaale; opmaale. Aus-mesiung f Udmaaling, Op-[leje En aus mieten leje ud, udleje; j-n ^ aus-mitteln udfinde, opdage, aus möblieren møblere, aus-münden udmunde, aus münzen udmønte, aus mustern udskyde,udrangere; udrense, korrigere.

AuSrede

Aus musterung f Udrangering o;

Udrensning c.

Aus-nahme f Undtagelse o. aus-nahmslos uden Undtagelse, aus nahmsweise undtagelsesvis, aus-nehmen tage ud, udtage; undtage; (Vögel) tage ud; (Fische) gøre ren; (Wild) skære op; sich gut ,* tage sig godt ud. aus nehmend ualmindelig, udmærket; adv. særdeles, aus-nutzen udnytte, aus-packen pakke ud, udpakke, aus peitschen gennempiske, aus pfänden udpante. Aus-Pfändung f Udpantning o. aus-pfeifen pibe ud. aus pichen bege, tjære indvend ig. Aus-plauderer m Pjattehoved n, Gabflab c.

aus-plaudern udplapre. aus-plundern udplyndre, aus-pochen banke ud; udhysse aus polstern udpolstre, stoppe, aus posaunen udbasune. aus prägen udpræge, udmønte, aus pressen udpresse; sig. afpresse, afnøde, aus probieren probere, prøve, aus-prügeln gennemprygle. aus - pumpen udpumpe, pumpe læns.

aus putzen (Licht) pudse ud, slukke; (Bäume) udlufte, pudse; rense; udpynte, pynte, aus quartieren udkvartere. aus-quetschenpressend,udpresse, aus radieren radere ud. aus rangiere» ----- aus-rnustern. aus-rasen rase ud. aus-räuchern ryge ud. aus-raufen rive, rykke ud, op. aus-räumen rydde ud, flytte ud; rydde op i.

aus rechnen regne ud, udregne, aus recken strække, udstrække. Aus rede f Udflugt, Undskyldning c; Paaskud n.

[vride.

[sørgelse c.

sælger c.

Kontakt.

efter En.

aus reden tale ud; v/a. j-m et. -snakke En fra noget; sich -undskylde sig; snakke sig fra noget.

aus-reiben gnide ud, gnide af. aus-reichen slaa til, være tilstrækkelig; mit et. nu komme ud af det med noget, aus-reichend tilstrækkelig, aus reisen rejse ud, rejse bort. aus-reißen rive ud, rykke op; v/n. gaa itu; stikke af, desertere, smøre Haser.

Aus reißer m Desertør c. aus-reiten ride ud; via. ein Pferd ^ røre en Hest. aus renken vride af Led, for-aus-richten rette ud, rette; udrette, besørge; udrede, bekoste; (ein Gastmahl) give; (eine Hochzeit) gøre.

Aus richtung f Udrettelse, Be-aus-ringen udkæmpe; (Wäsche) vride; er hat ausgerungen han har udstridt.

aus-rippeu (Tabak) strippe.

Aus ritt m Ridetur c.

aus roden udrydde; (Wald) rydde.

aus rotten udrydde.

Aus rottung f Udryddelse c. aus rücken B udløse, sætte fra; vjn. rykke ud.

Aus ruf m Udraab n; Opraab n. aus-rufen udraabe, udbryde; v/a. udraabe; bekendtgøre; (Brautleute) lyse for.

Ausrufer m Udraab er c; Gade-[tegn n.

Aus-rufungszeichen n Udraabs-aus-ruhen hvile ud, udhvile, aus-rupfen plukke ud, ruske op. aus rüsten udruste; udstyre.

Aus rüstung f Udrustning c. aus rutschen glide ud.

Aus saat /"Udsæd c. aus säen udsaa; sig. udstrø.

Aus sage f Udsagn n; jur. Forklaring c.

aus sagen udsige; jur. forklare;

gegen j-n nu vidne imod En.

Aus - saß m (beim Billard) Udlægning, Acquit c; (Krankheit) Spedalskhed c. aus sätzig spedalsk, aus-saufen drikke ud, drikke op. aus-saugen suge ud; udsuge;

(den Boden) udpine, aus-schalen tage ud af Skallen; O klæde medBræder, forskalle, ans-schälen tage Skallen af; (Eier) pille; (Nüsse) hase; (Erb-sen, Bohnen) bælge, aus-schalten udskille; Fernspr. sætte ud af Forbindelse, af [veksler c. Aus-schatter m Elektr. Strøm-Aus-schank m Udskænkning c; Beværtning c.

aus scharren skrabe op, grave op. aus schauen se ud; holde Udkig, aus scheiden udskille, udsondre; v/n. træde ud, gaa af. aus-schelten skælde ud. aus - schenken skænke ud, udskænke.

aus-scheuern skure ren. aus schicken sende ud, udsende; nach j-rn nu sende Bud aus-schießen skyde ud, udskyde; kassere; (eine Prämie) skyde om; Typ. skyde ud. aus-schiffen udskibe, landsætte; sich nu gaa i Land. aus schimpfen skælde ud. aus schirren spænde fra. aus-schlachten (Schlächterei) hugge ud (znm Verkauf); F (Güter) udparcellere.

aus-schlafen sove ud; v/a. seinen Rausch nu sove sin Rus ud. Aus-schlag m Udslag n; (auf der Haut) Udslæt n; (der Wage) Udslag n; sig. ben nu geden gøre Udslaget.

aus schlagen slaa ud, banke ud; udhugge; O klæde indvendig,

[ud.\

skeje]

udfore; (ein Anerbieten) afslaa; v/n. (von Pferden) slaa bagud, sparke; (Wage) give et Udslag ; (Feuer) slaa ud (af); (Bäume) springe ud, grønnes; (Wände) løbe an; (Scheiben) dugges ; faa Udslæt; sig. faa et Udfald ; gut - faa et godt Udfald, aus schlämmen opmudre, aus schließen lukke ud; lukke ude; udelukke.

aus schließlich udelukkende; adv.

med Undtagelse af, exklusive. Aus schließung f, Aus schluß m Udelukkelse c.

ans - schmelzen udsmelte; v/n. smelte ud.

aus schmieren smøre indvendig;

(Fugen) smøre til. aus-schmücken smykke'., pynte;

sig. (eine Geschichte) pynte paa. Aus schmückung f Udsmykning c. aus schnauben komme til Aande, puste; sich - pudse Næsen, aus-schneiden skære ud, klippe ud; udskære, udklippe; (Bäume) udlufte, beskære; (Ärmel) udskære; ausgeschnittenes Kleid nedringet Kjole 0. aus schneuzen (ein Licht) pudse ud, slukke; sich - pudse sin Næse. Aus schnitt m Udskæring, Ud-klipningc; (am Sti ci b) U drin gnin g c; Udklip n; Indskæring c, Hak n; im-verkaufen sælge i Detail; -handel tn Detailhandel c; -» Händler m Detailhandler c. aus-schnitze(l)» udsnitte, udklippe.

aus-schnüren snøre op. aus schöpfen øse op, øse ud; øse lens, tømme.

aus-schreiben 1. skrive ud; udskrive; plagiere, skrive af; (eine Sitzung) indkalde; bekendtgøre ; (e-n Preis, eine Prämie) udsætte ; 2. A- n Plagiering c; Proklamation c.

ausschreien skrige ud; udskrige, udraabe.

aus-schreiten skridte ud;

Aus schuß nr Udskud n, Udskudsvarer c/pl.; Udvalg n, Komité c; -Ware f Udskudsvare c; -• wolle f Udskudsuld c. ausschütteln ryste ud. aus schütten hælde ud; sig. udøse ; sich - vor Lachen være nær ved at revne af Latter, aus-schwarmen sværme ud. aus schwatzen plapre ud. aus schwefeln svovle, aus-schweifen svejfe, runde; v/n. skeje ud; hengive sig til Udsvævelser.

Aus-schweifung f Svejfning c; Udskejelse, Digression c; Udsvævelse c.

aus-schwenken (Gläser) skylle, aus schwitzen svede ud. aus sehen 1. se ud; - nach spejde efter; se ud til; - wie se ud som, ligne; 2. A- n Udseende n; Skin n.

außen ude, udenfor; udvendig; nach - udad til; von - ude fra. Außen-... in Zssgn: -hasen m Ydrehavn c; -linie f Omrids n, Kontur c; -feite f Yderside c; -stande m/pl. udestaaende Fordringer c/pl.; -Umnb /‘Ydervæg c; -Welt f Yderverden, Omverden c; -Werk n Udenværk n; -luiltfel m udvendig Vinkel c. aussenden = aus-schicken, außer uden for, ude af; uden, foruden; undtagen; - sich ude af sig selv; <9. uden, undtagen; - daß uden at; - wenn uden naar.

Außer..., außer«... in S ffan: -amt« lich a. ikke officiel; -dem adv. desuden; -ehelich a. uægte; -• gerichtlich a. udenretlig, uden-rets; -gewöhnlich a. usædvanlig ; -halb prp. udenfor; -»

[fladisk.

En.

ordentlich a. overordentlig; ekstraordinær.

äußer(er) 1. a. ydre, udvortes; Angelegenheiten udenlandske Affærer; 2. iLe n Ydre n; Ministerium des ~tt Udenrigsministerium n. äußerlich ydre, udvortes; o ver-f Äußerlichkeit f Ydre n; Formalitet c; Y derlighed c, Ekstrem n. äußern ytre, udtale; sich - über udtale sig om.

äußerst yderst; der -e Preis den nøjeste Pris.

Äußerung f Ytring, Udtalelse c. aus-setzen sætte ud; udsætte (for); (e-u Preis) udsætte; opsætte ; afbryde, standse; (Passagiere) landsætte; sætte af; bestemme (til), legere; an et. auszusetzen haben udsætte, gøre Udsættelser paa; u/n. (eine Zeitlang) standse, holde inde.

Aus sicht f Udsigt s; ^Sturm m Udsigtstaarn n. aus sichtslos uden Udsigter, aus sieben sigte; sigte fra. aus-sinnen udtænke, udgrunde, aus söhnen udsone, forsone.

Aus söhnung f Udsoning, For soning c.

aus sondern udsondre, udskille, aus-spähen: nach et. spejde efter; v/a. udspejde, aus spannen udspænde, udbrede;

spænde af; (Pferde)spænde fra. Aus-spann(ung f) m Fraspæn-ding c; Kro c, Bedested n. aus-speien spytte ud; udspy, aus-spenden uddele, aus-sperren udspile; lukke ude. Aus sperrung f Lockout c. aus spielen spille ud; spille til Ende; bortspille; u/n. Kartensp. spille ud; have Forhaanden. aus-spinneu spinde ud, udspinde; udspekulere; weitläufig - udtvære.

aus spionieren udspionere, aus spotten gøre Nar af, haane. Aus sprache f Udtale c; Udtalelse, Forklaring c.

ans-sprechen tale ud; udtale, ytre; (ein Urteil) fælde; sich über et. x, udtale sig, ytre sig om noget; sige sin Mening, aus spreiten udbrede, brede ud. aus spreizen udspile, aus-sprengen udsprede, udbrede, aus-springen springe ud, springe frem; v/a. sich et. ^ springe noget af Led.

aus spritzen sprøjte ud, udsprøjte ; (Feuer) slukke med en Sprøjte.

Aus-spruch m Udtalelse, Ytring c; Dom, Kendelse ;. aus-sprühen udspy; u/n. sprude ud.

aus spucken spytte ud, spytte, aus spülen skylle ud, skylle; udvad ske.

aus spüren udspore, opspore, aus staffieren udstaffere. Aus-staud m udestaaende Fordring c; Udsættelse, Henstand c; Strejke c.

aus-ständig udestaaende; strejkende.

aus-statten udstyre.

Aus stattung /"Udstyrelse c; Udstyr n; x.Éftuff n Udstyrsstykke n.

aus stauben støve ud, støve af. aus-stechen stikke ud; udstikke; afstikke; j-m die Augen ^ stikke Øjnene ud paa En; (Butter) stikke op; eine Flasche Wein ^ stikke en Flaske Vin ud; sig. j-n ^ stikke En ud, fortrænge [udstikke, afpæle. aus-stecken: (Fahnen) stikke ud; aus-stehcn staaud, stige ud; staa ude; strejke; v/a. udstaa, udholde ; j-n nicht w (leiden) können ikke kunne udstaa En.

Aus stellung f Udstilling c; Udsættelse, dadlende Bemærk-Udstedel

ning c;

Aus-stcrbeetat m: auf den - tonn men være bestemt til at ind

aus-steigen stige ud, staa af; g aa i Land.

aus-stcllen udsætte; udstille; udstede; (an) gøre Udsættelser paa; (Wechsel) udstede, træk-

Aus steller tn Udstiller c; Udsteder c.

drages.

aus-sterben uddø.

Aus steuer f Udstyr n. aus-stcnern = aus-statten. aus stopfen udstoppe.

AuS-stopfer m Udstopper c. aus-stoßen støde ud; udstøde. Aus-stosjung f Udstødelse c. aus strahlen udstraale aus-strecken udstrække; udvide, aus-streichen stryge ud, udstrege; udsuge

aus-streuen udstrø; udsprede, aus - strömen strømme ud; v/a.

udgyde, udsende, aus-studieren udstudere, udspekulere ; v/n. ausstudiert haben have udstuderet, aus suchen udsøge; ransage, aus täfeln: (eine Wand) panele;

(eine Diele) parkettere aus tapezieren tapetsere.

Aus-tausch m Bytning c; Udveksling c.

aus-tauschen bytte, ombytte; udveksle.

aus-teilen uddele; tildele; (Sakrament) give.

Aus Leitung f Uddeling c; Tildeling c.

Auster f Østers c; ^(n)bank f Østersbanke o; ^(n)brecher m Østerskniv c; -(n)zucht /"Østersavl c.

aus-tiefen uddybe; \L lodde.

aus tilgen udslette; udrydde. auS-toben = aus-rasen.

Aus-trag m Afgørelse c; Voldgift o; Forlign; zum ^ kommen blive afgjort.

aus-tragen bære ud, bære bort; (Briefe) udbringe, udbære; bringe ud blandt Folk; afgøre, bilægge

auS-treiben drive ud; uddrive, aus-treten træde ud; udtræde, udmelde sig; (v. Fluß) træde over sine Bredder; -u/a. træde ud, sparke ud; (Schuhe) udtræde, udslide; (Feuer) træde ud, slukke

aus-trinken drikke ud, tømme Aus-tritt m Udtræden c; Afgang, Bortgang c; (eines Flusies) Oversvømmelse c; Altan c. aus - trocknen udtørre; v/n udtørres

aus trommeln bekendtgøre ved Trommeslag; udhysse, udpibe

aus trompeten udbasune. aus-tun (ein Kind) sætte i Pleje, Geld auf Zinsen ^ sætte Penge paa Rente

aus-üben udøve; begaa, forøve. Aus-übung ^Udøvelse, Praksis c. Aus verkauf m Udsalg n. aus verkaufen udsælge, sælge ud. aus -wachsen vokse ud; vokse op, udvokse; blive voksen; blive pukkelrygget; v/a. (ein Kleid) vokse fra.

Aus wahl f Udvalg n. aus-wahleu udvælge, udsøge. Aus-wand(e)rer m Udvandrer c. aus-wandern vandre ud, udvandre.

Aus-wand(e)rung/'Udvandring c. aus-wärmen gennemvarme. aus-wärtigudenbys; udenlandsk; fremmed.

aus wärts udad, udad til; ude; udenbys; udenlandsk.

aus-waschen vadske ud; ud-vadske; (Flecke) vadske af. aus wässern udvande, aus wechseln udveksle; ombytte. Aus weg m Udvej c. Aus-weich(e)«... in Zssgn: ^gleis n Yigespor n; ^stelle f Vigested

aus weichen vige ud, vige til Side; j-nr gaa af Vejen for, undvige.

aus-weichend undvigende. Ausweichung f Undvigen c. ausweiden (Wild) brække op;

(Fische) gøre ren. aus weinen græde ud.

Aus weis m Oplysning c; Regnskab n; Bevis n; Legitimation' c. aus-weisen udvise, forvise; bevise, godtgøre; sich „ legitimere sig.

aus weiten hvidte.

Ausweisung f Udvisning c; Legitimation c; ^sbefehl m Udvisningsordre c. aus weiten vide ud, udvide, aus wendig udvendig, ydre; lernen lære udenad, aus-werfen kaste ud, udkaste; (Anker) kaste; Med. spytte op, kaste op; ein Auge ~ slaa et Øje ud; (einen Graben) opkaste; (ein Gehalt) anvise, tilstaa; udskyde, forkaste, aus wetzen slibe ud, udslibe; e-e Scharte udslibe et Skaar; sig. aftvætte en Plet. aus-wickeln vikle ud, svøbe ud. aus-wiegen = aus-wägen. aus-wintern overvintre; gemme Vinteren over.

aus wirken udvirke, skaffe, forskaffe,

aus wischen viske ud, udviske;

(die Augen) tørre, aus-wittern opspore; v/n. forvitre.

aus-wringen (Wäsche) vride op.

Aus-wuchs m Udvækst o. Aus-wurf tn Udkastning c; Op-spytning c; Ekskrementer n/pl.; sig. Udskud n.

aus würfeln kaste Tærning om. aus-wüten: sich w rase ud. aus-zacken gøre Indsnit 1, skære Takker i.

aus-zahlen udbetale, aus zählen udtælle, optæll Aus zahlung f Udbetaling aus-zanken skænde paa; skælde ud.

aus zehren udtære; udpine, udsuge.

Aus zehrung f Udtæring c; Tæ ring c.

aus zeichnen (Waren) mærke; j-n w udmærke; sich w udmærke sig.

Aus zeichnung f Udmærkelse c. aus ziehen trække ud, udtrække; trække af, tage af; (Metall) trække, strække; uddrage; klæde af; sich „ klæde sig af; r/n. drage ud; flytte.

Aus ziehtisch m Udtræksbord n aus-zieren udsmykke, udpynte, aus zischen pibe ud, udpibe.

Aus zug m Udtræk n; Bordfløj c; Skuffe c; Udtog n, Udmarch c; Flytning o; (aus e-m Werke) Udtog, Uddrag n; Udtræk n, Ekstrakt o.

aus-züglich, auS-zugsweise i Udtog.

aus zupfen plukke ud, pille ud; opplukke.

authe'ntisch autentisk.

Automat m Automat c. automatisch automatisk. Automobit n Automobil n.

Au tor m Autor, Forfatter c. Autorität f Autoritet c.

Axt f Økse c.

Aza'lie H f Azalie c.

Azetyletl n Eddikesyre, azu rn a'zurblaa.

[Rak n.

[slag paa.

Bach m Bæk, Aa c; -stelze / Vipstjært c; -weide / Hvid Pil c.

Bache / Vildso c.

back vh adv. i. bak; 2. B- n Bak c; Bakke, Skaffebakke c.

Back-... in Zssgn -. -birne / tørret Pære c; -blech n Brødplade c; -bord \L n Bagbord n; -fisch w stegt Fisk, Stegefisk c; sig. halvvoksen Pige c; -geld n Bagepenge pZ.; -hans n Bagers n; -Hitze f sig. stegende Hede c; -Hühnchen n Kyllingesteg c; -* ofen m Bagerovn c; -Pfanne / Stegepande c; -pfeife/Lussing c; -Pflaume / Svedske c; -stein m Mursten c; -trog m Deigtrug n; -Ware /, -werk n Bagværk n.

Backe /, -tt m Kind c.

backen bage; tørre; v/n. klæbe, klistre.

Backen-... in Zssgn: -bart m Kindskæg n; -grübchen n Smilehul n; -knochen m Kindben n; -• streich nt Kindhest, Ørefigen c; -tasche /Kævepose c; -zahn m Kindtand c.

Bäcker wt Bager c; -brot n Brød n fra Bageren; -gesell m Bagersvend c; -junge m Bagerdreng c; -laden m Bagerbutik c; -* lehrling m Bagerlærling c.

Bäckerei / Bageri n.

Bad n Bad n.

Bade-... in Zssgn: -anstalt / Badeanstalt c; -arzt ro Badelæge c; -gast ro Badegæst c; -hose / Svømmebukser pZ.; -kappe / Badehætte c; -mantel ro Badekappe c; -meister m Bademester o; -ort m Badested n; -reise / Baderejse c; -ftube / Badeværelse n; Badstue c; -tuch n Badehaandklæde n; -tuotittc / Badekar n; -Wäsche / Badelinned n; -zeit j/ Badetid, Bade-saison c; -$eHc/Badekammer n. baden bade; v/n. und sich - bade sig, tage et Bad.

Bader m Barbér c.

Baga'ge / Bagage c; sig. Pak, Bagate'lle / Bagatel o.

Bagger m, -Maschine / Mudder-maskine c. baggern opmudre, bähen varme; lægge varme Om-Bahn / Bane c; Jernbane c; Vej c; sich - brechen bane sig Vej; -aufseher m Banevogter c; -bttu m Baneanlæg n; -brecher m Banebryder c; abrücke / Jernbanebro c; -bornm m Banedæmning c; -bof m Banegaard, Station c; -hofsinspe'ktor m Stationsforstander o; skorper m Banelegeme n; Uiitic/" Jernbanelinie c; -Meister m Banemester o; -meisteret / Banedistrikt n; -räumet m Kofanger c; -schwelle /Svelle c; -steig m Perron c; -steigkarte / Perronbillet c; -strecke / Banestrækning c; -Wärter m Banevogter c; -Wärterhäuschen n Vogterhus n; -zug w Tog n. bahnen bane; jævne.

Bahre / Baare c; Bør c.

Bat / Havbugt, Bugt c.

Bajonett n Bajonet c.

Bake /‘Baake, Bøj e c; Sømærke n. Bakte'rien pZ. Bakterier c/pZ. balancieren balancere, bald snart; nær, næsten.

Ba ldachin m Baldachi'n c.

Bälde /: in - snart, baldig snarlig, baldigst snarest mulig.

Baldrian H m Baldrian c.

Balg m Hud o, Skind n; Bælg c; Ham c; (Blase-) Blæsebælge;

[Trup c.

spiller c.

Skinddukke c; m u. n F (Kind) Unge c.

balgen: sich - slaas.

Balgerei f Slagsmaal n.

Valggeschwulst f Sækkesvulst o.

Balken tn Bjælke c; -decke f Bjælkeloftn; -la66/"Bjælkelag n; -träger m Drager c; -Werk n Bjælkeværk n.

Ball* Kugle, Klode o; (Spiel-) Bold e; (Billard-) Bal c; ballförmig a. kugleformet; -holz n, kelle /", -fchlägel nr Boldtræ n; -fpieler m Boldspiller c; -stäbe mjpl. (Kricket) Gærde n.

Ball 2 Bal n; -anzug m Baldragt c; -schuhe m/pl. Balsko, Dansesko c/pl.

Balla'st m BaTlast c.

Ballen tn (Waren-) Balle c; Fodbalde, Haandbalde c.

Ballen«..., batten«... in Zfsgn: -• binder m Pakkarl c; -schnür f tykt Sejlgarn n; -weife adv. i Pakker, i Baller.

ballen trykke sammen; (die Faust) knytte Næven; v/n. und sich -klumpe sig.

ballern buldre; plaffe.

Balle'tt n Ballet tn; -kunst f Dansekunst c; -meister m Balletmester c; -tanzer(in f) m Balletdanser(i'nde) c.

Ballon m Ballon c.

Balsam tn Balsam c; -baum m Balsamtræ n; -duft m Balsamduft c.

balsamieren balsamere.

balsamisch balsamisk.

balzen lokke; parre sig.

Bambus tn, -rohr n Bambusrør n.

Band 1. m Bind, Bogbind m. 2. n Baand n; Ligament, Sene-baand n; -e pi. Lænker c/pl.; sig. Baand n/pl.

Band«..., band-... in Zfsgn: -artig a. baandagtig; -aufnäher m Baandpaasyer c; -eisen n

Baandjemn; -f otmtß o. baand-formet;'-macher m Baand væver c; -reif(en) m Tøndebaand n; -« schleife f Baandsløjfe c; -tourm tn Bændelorm o.

Bande f Bande (auch Billards);

Bandelier n Bandoler n.

bändigen tæmme, kue, betvinge.

Bändiger tn Tæmmer, Betvinger [gelse c.

Bändigung f Tæmning, Betvin-

Bandi't tn Bandit c.

bang(e) bange, angst; mir ist -jeg er bange.

bangen være bange, være angst.

Bangigkeit /"Frygt, Ængstelsen.

Bank f 1. Bænk c; (tut Meere) Banke c; sig. auf die lange -schieben skyde ud i Fremtiden; trække i Langdrag; durch die -gennemsnitlig, over en Bank. 2. (pi. -en) Bank c.

Bank-..., bank-... in Zfsgn: -an« Weisung /" Bankanvisning, Chek c; -bruch m Bankerot, Fallit c; -brüchig a. fallit, falleret; -» dire'ktor m Bankdirektør c; --fähig a. bankmæssig; -geschäft, -Haus n Bankforretning c; -• halter m Bankier c; Bankø'r c; -itote /"Banknote, Pengeseddel

Bänkelsänger tn Gadesanger c. bank(e)rott 1. bankerot, fallit; 2. B- tn Bankerot, Fallit c; -machen spille Bankerot. Bank(e)rottierer tn Bankerot-[tid n.

Bankett n Banket c, Festmaal-Bankier tn Bankier c.

Bann m Band n; Forvisning c; in ben - tun sætte i Band, bandlyse; -fluch m Bandlysning c; -meile f Bydistrikt n; O Læbælte n.

Launen fængsle, fortrylle; frede;

bandlyse; (Geister) bortmane. Banner* n Banner n.

[hed c.

Banner2 m Maner, Besværger c.

bar nøgen, bio tte t; fri, blottet (for); ren, aabenbar; (v. Geld) kontant; gegen - mod kontant.

Bar f Skænk, Beværtning c.

Bar-..., bar-... in Zfsgn: -fuf) a. barfodet, barbenet; -süßer m Barføddermunk c; -geschäft n kontant Forretning c; -häuptig a. barhovedet; -Vorrat m kontant Beholdning c; Zahlung f kontant Betaling c.

Bär m Bjørn c; fig. einen -en anbinden gøre Gæld; j-m einen -en aufbinden binde En noget paa Ærmet.

Baracke f Barak c.

Barba'r m Barbar c.

Barbarei f Barbari n, Grusom-

barba'risch barbarisk, grusom. .

Barbe f (Fisch) Barbe c.

bärbeißig gnaven, arrig.

Barbier m Barber c; -decken n Barberbækken n; -beutel m Barberetui n; ^messernBarberkniv c.

barbieren barbere, rage; fig. über ben Löffel - narre, snyde.

Barchent m Olmerdug c.

Barde m Barde, Skjald c.

Bären«... in Zfsgn: Jbei&cr m Bjørnehund c; fig. Bulbider c; -« führer m Bjørnetrækker c; -* ^aut/‘Bjørneskind n; fig. auf der JQaitt liegen ligge paa den lade Side; -Häuter m Dovenlars c;

f Bjørneskinds Hue c; -Zwinger Bjørnegrav o; Bjørnebur n.

Bare'tt n Baret c.

Bärin f Hunbjørn c. [skib w.

Barke / Fiskerbaad c; Bark-

Bärmbrot w syret Brød n.

Bärme f Bærme.

barmherzig barmhjertig.

Barmhe'rzigkeit f Barmhjertighed c.

Barometer w (m) Barometer n.

Baron tn Baron c.

Baronesse, Baronin /‘Baronesse c.

Barre f, -it m Metalstang, Barre c.

Barren m (Turneret) Barre c.

Barrika'de f Barrikade c.

Barsch m (Fisch) Aborre c.

barsch ram; barsk.

Barschaft f rede Penge pi.

Barschheit f Barskhed c.

Bart m Skæg n; ^ Akseskæg n; (Schlüssels) Kam c; fig. j-m um den - gehen smøre En om Munden.

Bart-..., bart-... in Zssgn: Jbedeit n Barberbækken n; -binde f Skægbind n; -geier m Lamme-grib c; -kratz er F m Skægskraber c; -los a. skægløs; -« feife f Barbersæbe c; istoppe! f Skægstub c; -wachs n, -wichse/ Skæggevoksn;Skæggepomade c; -wuchs m Skægvækst c.

bärtig skægget.

Base / Kusine c; Tante c; Niece c; Sladdersøster c.

Baß m Bas, Basstemme c; -• geige /Bas, Kontrabas c; -horn w Fagot c; Serpent c; -Posaune /Basbasun c; -schlüssel m Basnøgle c.

Bast m Bast c.

Ba'stard m Bastard c; uægte Barn n.

Bastei f Bastion c.

Bataillo'n n Bataillon c.

Batist m Batist w.

Batterie' f Batteri n.

Ban m Bygning c; Struktur c; Dyrkning, Drift, Avl c; (der Füchse usw.) Hule c.

Bau-..., ban-... in Zssgn: -amt n Bygningskommission c; -an-schlag m Bygningsoverslag w; -art / Bygningsmaade, Struktur, Stil c; -fach w Bygningsfag n, Arkitektur c; -fällig a. brøstfældig; -fttsligfcit/Brøst-fældighed c; -flucht f Byggelinie c; -führer m Bygnings-

Mavepine c.

konduktør c; -gefangene(r) Fæstningsslave c; -l)of m Tømmerplads c fjjolj n Bygningstømmer n; -fitnft f Bygningskunst, Arkitektur c; -* Materialien pi. Bygningsmaterialer n/pl.; -Meister m Bygmester, Arkitekt c; -ordnung f Byggelov c; Schlosser m Klejnsmed, Laasesmed c; -schule f Arkitekturskole c; -stelle /"Byggeplads, Byggegrund c; ^Unternehmer m Bygningsentrepenør c; -tøett n Bygningsværk n; -Wesen n Bygningsvæsen n. Bauch m Bug, Mave c; Vom c; -diener m Fraadser c; -fell n Bughinde c; -fellentzündung f Bughindebetændelse c; -øriut* men n Mavekneb n; -øttrt m Buggjord c; -krampfm Kolik c; -red ner m Bugtaler c; -weh n [veks.

bauchig buget; hvælvet; kon-Bauchung f Udhugning c. banen bygge; dyrke; $$ bearbejde, drive; v/n. sig. auf j-n - stole paa En.

Bauer m u. n (Vogels) Bur n. Bauer tn Bonde c (auch Schach); (Karte) Knægt c; -bengel tn Bondeknold c; -bursche tn Bondeknøs c; -dirue f Bondetøs c; -frau f Bondekone c; -gut n Bondegaard c; -knecht m Bondekarl c; -tummel m Bondelømmel c; -magd f Bondepige c. (Vgl. auch Bauern-...). Bäuerin f Bondekone c. bäu(e)risch bondeagtig, bondsk. Bauern-... in Zssgn: -fänger tn Bondefanger c; istand tn Bondestand c; -stolz m Bonde-stolthed c.

Bauers-... s. Bauer-... baulich arkitektonisk.

Baulichkeit f Bygning c.

Baum m Træ n; Bom c.

Baum-..., bäum-... in Zsfgn: -gang m Allé c; -garten m Trægaard, Frugthave c; -gärtner m Plantør c; n Harpiks c, n; -» kahn m Kano c; -fucfjeu m Kage c i Pyramideform; sinuser tn (Bo g el) Træpikker c; -marder m Skovmaar c; -51 n Bomolie c; -Pfahl tn Stiver c; ærinde f Bark c; äschere f Havesaks c; -schlag m Forstn,. Trævækst, Bestand c; Schröter tn (Kerbtier) Eghjort o; -schule/'Planteskole c; -stark a. bomstærk; -stumpf m Træstub c; -wachs n Podevoks n; -wolle f Bomuld o; -• Wollenstaude ^ f Bomuldsplante c; -Wollenstoff tn Bomuldstøjn; -zucht f Trækultur c. baumeln dingle, [sig. rejse sig.) bäumen: sich - (v. Pferden) stejle ;{ • Bausch m Pude c; Bærekrans o; (Ärmel) Puf c; Med. Kompres c; in - und Bogen paa Slump; en bloc.

bauschen pose ud. bauschig buget, poset.

Bauten f/pl. Bygninger dpi.

Bayer m Bairer c.

Bayern n Baiern. bayrisch baiersk.

Bazillen fjpl. Baciller c/pZ. be absichtigen have til Hensigt, paatænke, agte.

be achten lægge Mærke til; agte paa; tage Hensyn til. be achtenswert værd at lægge Mærke til.

Be achtung f Opmærksomhed c. Be - amte(r) Embedsmand c; Funktionær c.

be ängstigen ængste, forurolige, be-anspruchengøre Krav paa; forlange; lægge Beslag paa. be anstande» nære Betænkelighed ved; gøre Indsigelse imod. be antragen foreslaa, stille Andragende om.

[bygge.

be antworten besvare.

Be antwortung f Besvarelse c. be-a'rbeiten bearbej'de.

Be arbeitung f Bearbejdelse c. be aufsichtigen have Opsyn med. be auftragen give (En) et Hverv; beordre.

Be-auftragte(r) Kommissionær c;

Fuldmægtig c. be bauen opdyrke, dyrke; beheben bæve, ryste, skælve, be brüten ruge paa, ligge paa. Becher m Bæger n, Kalk o. Becken n Bækken n (auch J* und Anat.); Bassin n. be dachen lægge Tag paa.

Be dacht 1. tn Overlæg n, Eftertanke, Omtanke c; mit gutem - med velberaad Hu; 2. 6- a. betænksom; aus et. -sein være betænkt paa noget, be dächtig, be dachtsam betænksom, sindig.

Be dächtigkeit, Be-dachtsamkeit f Betænksomhed, Sindighed o. Be dachung f Tækning c; Tag n. bedanken: sich-takke, sige Tak; sich bei j-m - takke En; ir on. betakke sig.

Be-darf tn Fornødenhed c; Behov n; -sfall tn: im -sfall i fornødent Tilfælde, be dauerlich beklagelig, be dauern 1. beklage; 2. B- n Beklagelse c.

be dauerns wert, -würdig beklagelsesværdig.

be decken bedække; skjule; beskytte, dække. [Eskorte c.l Be deckung f Bedækning c; &} be denken 1. betænke, overveje; j-n mit et. - betænke En med noget; sich-betænke sig; 2.83-n Betænkning, Overvejelse c; Skrupel, Betænkelighed c; -tragen nære Betænkeligheder, tage i Betænkning, be denklich betænkelig.

Be denklichkeit f Betænkelighed c; Tvivlraadighed c.

Be denkzeit f Betænkningstid c be deuten betyde; vise til Rette, sige Besked; lade vide, underrette ; antyde, angive; sich -lassen tage mod Fornuft, be-deuteud betydelig; vigtig, be deutsam betydningsfuld.

Be deutung f Betydning c; Vigtighed c; Besked c; Hentydning c. [(Kunden) ekspedere.) be-dienen betjene; opvarte;{ Be-dienstete(r) Bestillingsmand, Funktionær o; die Bediensteten pi. Personalet.    [vil. I

be-dientenhaft tjeneragtig; ser-J Be-diente(r) Tjener c.

Be dienung f Betjening c; Tjenerskab n; -Smannschaft & f Betjeningsmandskab n. be-dingen betinge; akkordere om; fastsætte.

be dingt betinget; hypotetisk. Be-dingung f Betingelse c; Fastsættelse c.

be-dingungslos uden Betingelser.

be dingungsweise betingelsesvis. bedrängen trykke, pine, betrænge. [Nød, Trængsel c.| Be-drängnis f Betrængthed,) be drohen true. be-drohlich truende.

Be-drohung f Trusel c. [plage.) be drücken trykke, undertrykke ;j Be drücker m Undertrykker c.

Be drückung f Tryk n, Undertrykkelse c.

be-dünkcn: 1. es bedünkt mich, mich 6ebimft det tykkes mig, jeg mener; 2. B- n Mening c. be dürfen behøve; trænge til.

Be dürfnis n Behov n; Fornødenhed, Trang c; Nødtørft c; -• anstalt f, -Hans n Nødtørftshus [sein trænge til.J be dürftig trængende, fattig; -J

$8e-bürftigteitf Trang,Fattigdom | be-festigen fastgøre; & befæste;

[Bøf c.

Beefsteak (BVf-fcte!) n Bøfsteg, be ehren beære, hædre, be eidigen beedige; j-n ^ tage En i Ed, edfæste En. Ve-eidigung f Beedigelse o; Edsstræbe sig. be-eifern: sich „ være ivrig, be-be-eilen fremskynde; sich skynde sig.

be einflussen paavirke.

be-einträchtigen gøre Afbræk;

[Skade o. Be einträchtigung f Afbræk n; be-end(ig)en tilendebringe, ende. S8e-eiibi0unß/Tilendebringelse c. be engen indsnævre,indskrænke;

bringe i Knibe; beklemme, be erben: j-n ^ arve En. be erdigen jordfæste, begrave. Be erdigung f Jordfæstelse, Begravelse c; Jåtotttor n Begravelseskontor n.

sig. bestyrke.

Be-festigung f Fastgørelse c;

Befæstning c; Bestyrkelse c. be feuchten fugte, væde.

fæstelse c.

Beffchen n Bladkrave o. be finden 1.finde, mærke; sich ^ opholde sig, findes; befinde sig (gut od. übel); 2. SL, n Skøn n, Mening c; Befindende n; nach - efter Behag, be findlich som findes ; værende, eksisterende.

skade.

be-flecken plette (a. sig.); tilsøle;

besmitte; (Schuhzeug) bagflikke. Be fleckung f Beplettelse c; Besmittelse c.

Beere f Bær n; Drue c.

Beet n Bed n. be-fähigen gøre duelig, gøre be fähigt duelig, kvalificeret.

Be fähigung f Duelighed, Kvassejlbar, be fahrbar (Weg) farbar; (Wasser) de-fahren 1. befare; besejle; køre paa; færdes paa. 2. a. 4 befaren. [angribe, anfalde, be fallen tilstøde, paakomme; be fangen hildet; ængstelig, genert. [dom c; Generthed c.l Be fangenheit f Hildethed, For-f be fassen: sich „ mit befatte sig med, give sig af med. be fehden bekrige, bekæmpe. Be-fehl m Befaling, Ordre; X zu ^,1 javel!; J^aberm Befalingsmand, Kommandant c. befehlen befale; kommandere, beordre.

be-fehlerisch bydende, be fehligen kommandere.

be-fleißigen: sich „ beflitte sig paa, lægge sig efter, be-flisf en flittig, ivrig. Be-flissene(r) Elev c; Student c. Be-flissenheit f Flid, Iver c. be-flügelnbevinge; fremskynde, be folgen følge; adlyde, efterkomme.

[skikket.

lifikation c.

Be folgung f Lydighed c (mod), Efterkommelse c (af). Be-förderer rn Befordrer c; Anstifter c; Beskytter c. be-fördern befordre, fremme; fremskynde; befordre, ekspedere; befordre, forfremme.

Be förderung /"Befordring,Fremme c; Fremskyndelse c; Befordring, Ekspedition c; Forfremmelse c.

fragte.

be frachten læsse; 4* fragte, be-[raadspørge. be - fragen spørge, adspørge; be-freien befri; fritage.

Be freier m Befrier c.

Be freiung f Befrielse o; Fritagelse c; ^.skrieg m Frihedskrig c.

[faldende.[ be fremdlich forunderlig, paa-J

be fremden 1. forundre, overraske ; 2. 2$^ n Forundring, Overraskelse c.

[lige.

[petent.

Udstyrelse c.

[c; Begaaelse c.) Be gehung f Højtideligholdelse]

be freunden: sich mit j-m ^ slutte Venskab med En; sich mit et. ~ gøre sig fortrolig med noget, be-freundet paa venskabelig Fod, intim; fortrolig, be friedigen tilfredsstille; bero-Be-friedigung f Tilfredsstillelse c; Beroligelse c. be fruchten befrugte.

Be fruchtung /‘Befrugtning o.

Be fugnis f Beføjelse c; Ret o; Kompetence c. bc-fuQt beføj et, berettiget; kom-be-fühlen beføle, føle paa. Be-fund m Befindende n; Beskaffenhed c; Sagens Omstændigheder c/pl.; Skøn n. be fürchten frygte for, befrygte. Be-fürchtung f Frygt o. be fürworten anbefale, be gaben begave, udruste, be gabt begavet.

Be gabung f Begavelse, Evne c;

[sig-

be gatten: sich ^ parres, parre Be gattung f Parring c. be-gaunern bedrage, be geben: sich ^ begive sig; tildrage sig; sich e-r Sache opgive, give Afkald paa; v/a. (einen Wechsel) begive, afhænde. Be gebenheit s Begivenhed c. be gegnen møde; tilstøde, hænde; behandle; afværge.

Be gegnung f Møde n; Behandling c; Sammenstød n. be gehen betræde, befærde; højtideligholde, fejre; begaa.

Be gehr m (n) Begær, Ønske n ;

Efterspørgsel c. be-gehren begære, forlange; ønske ; have Lyst til. be-gehrlich begærlig, lysten, graadig.

Be gehrlichkeit f Begærlighed c; Attraa c.

be-geitetu oversavle ;bagvadske.

be-geistcrn begejstre, inspirere;

sich - blive begejstret. Ve-geisternng f Begejstring c. Be-gier(de) /"Begærlighed, Lyst, Attraa c.

be gierig begærlig, lysten, be-giesjen (Blumen) vande.

Be ginn m Begyndelse c. be ginnen begynde, be glaubigen bekræfte, attestere, verificere; sich ^legitimere sig. Be glaubigung f Bekræftelse, Attest c; Verificering c; Legitimation c; ^sfchein m Certifikat n, Attest c ; ^schreiben n Kreditiv n.

be gleichen jævne, ordne; (eine Rechnung) berigtige, betale. Be-gleichnng f Udjævning, Ordning c; Berigtigelse, Betaling c. be gleiten ledsage, følge; «T akkompagnere.

Be gleiter m Ledsager c.

Be gleitung f Ledsagelse c; «T Akkompagnement n. be-glüeken gøre lykkelig, lykkeliggøre.

be glückwünschen lykønske, be gnadigen benaade. Be-gnadiguug f Benaadning c. be gnügen: sich - nøjes, lade sig nøje.

be-graben begrave.

Be-grabnis n Begravelse c; Grav c, Gravsted n; ^feier / Ligbegængelse c; ^schmaus tn Gravøl n.

be greifen begribe, fatte; indbefatte, om fatte; ilt et. begriffen sein være i Færd med noget, be-greiflich begribelig, fattelig, be-grenzen begrænse; indskrænke.

Be griff m Begreb n; int ^ sein være i Begreb, i Færd med.

be gründen grunde, grundlægge; begrunde. [Begrundelse c.) Be gründung /‘Grundlæggelse c ;|

fremme.

staa

holde sig.

herske.

be grüßen hilse; X, \L salutere. Be grüßung /'Hilsen o; Salut c. begucken kigge paa, beglo, be günstigen begunstige; støtte, [Protektion c. Be-günstigung/"Begunstigelses; be gutachten afgive sit Skøn over. Be gutachtung f Skøn n. be gütert velhavende, rig. be gütigen formilde, stille til-[den.

be haart haaret; haarrig, laad-be-häbig vel tilfreds; velhavende; velnæret ; komfortabel, behacken hugge til, tilhugge; hyppe.

be haftet beladt, befængt (med), be hagen 1. behage; 2. B„ n Behag n; Tilfredshed c. be-haglich behagelig; vel tilfreds ; magelig; hyggelig.

Be haglichkeit /"Velvære n; Hygge c.

be halten beholde; huske.

Be hälter m, Be hältnis n Beholder c; Oplag n; Reservoir, Bassin n.

be handeln behandle; afhandle, be-händigenoverlevere; tilstille. Be-Handlung f Behandling c; Forhandling c.

be-hängen behænge, drapere; tilhænge.

beharren vedblive, blive ved;

fast (paa); fremture (i), beharrlich vedholdende; udholdende ; haardnakket.

Be harrlichkeit, Be harrung/'Vedholdenhed c; Haardnakket-[lufte.

be-Hanen tilhugge; (Bäume) ud-be-häufeln (Kartoffeln) hyppe, be - Haupte» paastaa; hævde; holde, forsvare; sich staa sig, [delse c. Be hauptung /'Paastand o; Hæv-be-haufen give Husly, huse.

Be hausung f Husly n; Bolig c.

Be helf m Udflugt c, Paaskud n; Nødhjælp c.

be helfen: sich „ hjælpe sig, komme ud af det. be helligen besvære, ulejlige.

Be helligung /"Ulejlighed, Gene c. be-helmt hjælmbedækket. be-hend(e) behændig; hurtig, rask.    [Raskhed c.\

Be hendigkeit f Behændighed c ;J be herbergen give Husly, huse. be-herrschen herske over, be-[sker c.

Be herrscher m Behersker, Her-Be-herrschung f Herredømme n (over); Beherskelse c. beherzig en lægge sig paa Hjerte, paa Sinde; overveje vel. Be-herzigung f Overvejelse c. be herzt behjertet, modig.

Be herztheit f Behjertethed c, Mod n.

be hexen forhekse, be hilflich behjælpelig, hjælp-be-hindern hindre, be horchen belure, lytte efter. Be-horde f Øvrighed c; rette vedkommende; pi. Autoriteter c/pl.

Be-hufm Behovn, Brug, Nytte c. be-Hnfs til Brug for. be hüten bevogte, bevare; (Gott) behüte! (Gud) bevares! Be-Hüterm Bevogter,Beskytter c. be hutsam forsigtig, varsom.

Be hutsamkeit f Forsigtighed, Varsomhed c.

bei ved; hos; med; ^ Gott! ved Gud!; „ diesem Wetter i dette Vejr; w alledem mod, trods alt det; Strafe under Straf; w Tage om Dagen; bleibe nicht endelig ikke; w weitem nicht langt fra.

bei behalten bibeholde, bevare. Bei blatt (e-r Zeitung) Tillæg n. bei bringen tilvejebringe; medbringe; (Verbrecher) fange, ind-

[bi.

[navn n.

bringe; (einen Stoß) give; j-m et. ~ bibringe En noget. Beicht'... inZssgu: ^geld n Skrifte-pengepZ.; ^fiitb n Skriftebarn n; ^.stuhl m Skriftestole; später m Skriftefader c.

Beichte f Skriftemaal, Skrifte n. beichten skrifte; v/n. gaa til Bekendelse.

beide begge; alle „ begge to; wir ^ vi to; keiner von *,» ingen af de to.

beiderlei begge Slags, beiderseitig, .seits paa begge Sider; gensidig, beides begge Dele. bei drehen sL dreje bi, lægge bi. bei-drücken (Siegel) sætte, trykke ved, under, bei-einander sammen, beiern kime.

Bei fall m Bifald n. bei-fallen falde ind; bifalde; es fallt mir nicht bei jeg erindrer ikke.

bei fällig bifaldende. tiei-folQeiib medfølgende,indlagt, bei fügen vedføje, vedlægge. Bei-fuh ^ m Bynke c. bei-geben medgive; adjungere; klein give Køb. Bei-geordnete(r) tilforordnet c; Assistent c.

Bei geschmack m Bismag c. bei geselle» medgive, adjungere;

sich „ slutte sig til.

Bei-guß m Sauce c. [gaaende.] bei-her ved Siden af; i Forbi-] Bei-hilfe/'Medhjælpe; Bistand c. bei-kommen komme til Livs; hamle op med; naa, komme til ; falde ind.

Beil n Økse, Bil c.

Bei lage f (e-r Zeitung) Tillæg n;

Bilag n; Gemyse, Garniture c. Bei-lager n Bilager, Bryllup n. Bei-last f (der Matrosen) Bilast, Pacotille o.

Deutsch-dänisch.

bei-läufig forbigaaende; løselig; adv. i Forbigaaende; omtrent;

gesagt i Parentes bemærket, apropos.

bei legen vedlægge; (einen Streit) bilægge; «£> lægge bi. Bei-legung f Vedlæggelse c; Bilæggelse o.

bei-leibe: ^ nicht! for Guds Skyld!, endelig ikke.

Bei leid n Medfølelse, Kondolence c; ^sbesuch m Kondolencevisit c; ^sbezeigung f Kondolence o; ^sschreiben n Kondolenceskrivelse c. bei-liegeu være vedlagt; ligge bei liegend vedlagt, beim = bet dem.

bei-messen tillægge, tilskrive; Glauben ^ skænke Tiltro, bei-mischen iblande, blande i. Bein u Ben n; auf die ^e bringen bringe paa Benene; 5 sich auf die ^.e machen begive sigpaaVej, af Sted; j-m ein ~ stellen spænde Ben for En; ^bruch m Benbrud n;    Benedder c;

,Jjnu8 nBenhus n; ^haut /‘Benhinde c; ^kleid(er pi.) n Benklæder pi.; „rofjre f Benpibe c; ^.schiene f Benskinne c. bei nahe næsten, nær; henved; ich wäre ^ gefallen jeg var nær faldet (falden).

Bei-name m Tilnavn n; Øge-beinern af Ben, Ben-.

Beinling m Strømpeskaft n. bei-ordnen tilforordne, adjungere.    [Haandhest c.l

Bei-Pferd n Reservehest c;j beipflichten samstemme med;

billige, bifalde, be-irren vildlede; forstyrre, bei sammen sammen.

Bei sammensein n Samvær n.

Bei satz m Tilsætning, Tilføjelse c; Gram. Apposition c.

Bei schlaf rn Samleje n.

Bei schläfer m Sovekammerat c;

^tn f Konkubine o. bei - schließen vedlægge; Beige» [lagte.

staaende.

drag n.

bifalde.

overvære.

reise c.

[lyt c.

klagede, be-klatschen beklappe, applau-be-kleben beklæbe, overklæbe, be-klecksen tilklatte; tilsøle.

schlossen vedlagt.

Bei-schluß m det indlagte, ved-bei-schreiben tilføje, vedføje.

Bei sein n Nærværelse c. beiseite, bei-seits til Side, af Vejen; afsides.

bei-setzen sætte til, tilføje; (Leichen) bisætte; (Segel) sætte til; (ben Topf) sætte over Ilden.

Bei sitzer m Bisidder, Meddommer o; Nævning c.

Beispiel n Eksempel n; z.B.

(zum ^) f. Eks. (for Eksempel), beispiellos eksempelløs, ene-[Eksempel. bei-spielsweise eksempelvis, for bei-springen ile, komme til Hjælp.

Beiß»... in Zssgn: JEotB m Mundkurv c; ^zahn m Fortand c; zange f Bidtang c. beißen bide; sig. ins Gras ~ bide i Græsset.

Beißer m bidsk Hund o; Kinder» spräche: (a. ^.chen) Tand, Bisse c. Bei stand m Bistand, Hjælp c; Hjælper, Medhjælper; Sagfører ; Forlover c. bei-stehen staa bi, hjælpe. Bei-steuer f Pengehjælp c; Bitdrage.

bei steuern give sit Bidrag, bi-bei-stimmen samstemme med;

[ligelse c. Bei-stimmung f Bifald n, Bil-Bei-trag m Bidrag n. bei tragen bidrage, bei-treiben inddrive. Bei-treibung f [Inddrivelse c; Rekvisition c.

bei-treten gaa over til; tiltræde;

træde ind i, indtræde i.

Bei tritt m Tiltrædelse o; Indtrædelse c.

Bei-wache, »wacht f Bivuak c.

Bei wagen m Bivogn c.

Bei werk n Biting, Bisag o. bei-wohnen være til*Stede ved, [ord n.

Bei wort n Adjektiv, Tillægs-bei-zahlen regne til.

Beize f Bejdse c; Bejdsning o; Falkej agt c.

bei-zeiten i Tide; i god Tid. beizen bejdse ; ætse; bide, svie; jage med Falke, be-jahen sige ja til, bekræfte, be jahend bekræftende, be-jahrt til Aars, gammel.

Be jahung f Bekræftelse c. be jammern beklage, begræde, be-jammernswert, »würdig beklagelsesværdig; beklagelig, be kämpfen bekæmpe, bestride. Be kämpfung f Bekæmpelse c. be-kannt bekendt; ^.machen bekendtgøre; mit j-m ^ werden gøre Ens Bekendtskab. Be-kannte(r) bekendt c. be kanntlich som bekendt.

Be kanntmachung f Bekendtgø-[Kendskab n. Be kanntschaftBekendtskab n; be kehren omvende.

Ve-kehrte(r) Omvendt c; Prose-Be-kehrung f Omvendelse o; *,8« gefellfchaft f Missionsselskab n. be kennen bekende; tilstaa; ved-gaa; Kartenfp. Farbe ^ bekende Kulør; sich zu et. bekende sig til, vedkende sig noget. Be-kenner m Bekender c; (bet Urkirche) Trosvidne n. Be-kenntnis n Bekendelse c; Til-staaelse o. [^ beklage sig.I be-klagen beklage,begræde; sich/ be klagenswert beklagelsesværdig; sørgelig.

Be-klagte(r) Indstævnte; an-[dere; bagtale.

[ring c.

— 51 -

tig.

Be lauf m Beløb n.

bekleiden

bc-IIeibcn beklæde; klæde; (ein Amt) beklæde.

99 e-tleibung/"Beklædning c; Indsættelse c; (Kleider) Klædning c. be klemmen trykke, beklemme, beklemmend (Luft) trykkende;

(Stimmung) beklemt. 99e-flemmuitg f Beklemthed, Beklemmelse c. [ret; beklemt. Be-flommeit trykkende, beklum-Be-klommenheit/"— Be-klemmung. be klopfen banke paa. be-kneip en: sich w drikke sig fuld. be-kneipt beruset, fuld. be kommen faa; et. fertig ~ komme ud af, faa Bugt med noget ; v/n. bekomme; wohl bekomin's ! (beim Essen) vel bekomme 1 (beim Niesen) Gud velsigne Dem! prosit!

be köstigen give Kost, koste.

Be köstigung f Kost c; Underhold n.

be kräftigen bekræfte; stadfæste. Be kräftigung f Bekræftelse c;

Stadfæstelse c. be kränzen bekranse. be-kreuz(ig)en: sich „ korse sig. be kriegen bekrige, bekæmpe, be-kritteln kritisere smaaligt. be-kümmern bekymre, bedrøve; sich ^ um bekymre sig om, bryde sig om.

Be kümmernis f Sorg, Bekym-be-knmmert bekymret, bedrøvet, bekunden tilkendegive, lægge for Dagen; erklære, be-lächeln smile over, smile ad. be lachen le over, le af (ad), be-laben belæsse; (Schiffe) laste; betynge.

Be-lag m (Butterbrot) Paalæg n. Be-lagerer m Belejrer c. be lagern belejre.

Be-lagernng f Belejring c.

Be lang m Betydning, Vigtighed o.

be langen stævne, sagsøge.

belesen

be langreich betydningsfuld, vig

Ve-langung f Stævning c. be lassen lade forblive; lade bero. be-lasten (Wagen) læsse; (Schiffe) laste; betynge; debitere, be-lästigen besvære, genere, være til Ulejlighed.

Be lästigung f Besvær n, Ulejlighed o.,

Be-lastnng f Belæsning, Belastning o; Behæftelse o; Debitering c; ^.szeuge m Vidne n mod den anklagede.

be-lauben: sich „ løves, faa Løv. be-lanbt løvklædt, be lauern belure.

[till

be laufen: sich ^ auf beløbe sig) be lauschen belure, be leben sætte Liv i; oplive, be-lebt levende, livlig; befærdet. Be lebung f Oplivelse o. be-lecken slikke paa. [ment n. Be leg m Bevis, Citat n; Doku-be-legen belægge; godtgøre, bevise; bedække; (ein Tan) belægge, gøre fast; (einen Platz) belægge, optage; (eine Stute) bedække; ein Kolle'g ^ tegne, indmelde sig til en Forelæsning.

be legt: ^es Butterbrot Smørrebrød n med Paalæg; Zunge belagt Tunge, be-lehnen forlene.

Be-lehnnng f Forlening c. be-lehren belære.

Be-lehrung f Belæring c. be-leibt før, korpulent, [ce c. Be leibtheit /"Førhed,KorpuIen-be-leidigen fornærme, krænke, beleidigend fornærmelig, krænkende, saarende.

Be-leibiger m Fornærmer o. Beleidigung f Fornærmelse c. be leihen forlene; belaane. be lesen belæst.

lysning c.

stelse c.

[(Steuer) ansætte.

[dig.

[ør.

Be lesenheit f Belæsthed o. be leuchten oplyse; belyse.

Be leuchtung / Oplysning o; Belskænde, belfern gø, bjæffe; skælde, belgisch belgisk, be-lieben 1. behage, ønske; wenn's beliebt hvis De behager; Wie beliebt? hvad behager? 2. B^, n Behag n; Godtbefin-dende n; nach w efter Behag, be-liebig vilkaarlig; hvilken som helst; efter Behag, be liebt afholdt, yndet.

Be liebtheit f Yndest c. bellen gø; der Magen bellt Maven knurrer.

beloben rose, omtale rosende, be lohnen belønne; lønne.

Be lohnung f Belønning c; Løn c; Dusør c.

Belt m Bælt n; der große und der kleine Store- og Lillebælt, be lügen lyve for En; lyve En noget paa.

be-lustigen more, underholde.

Be lustigung f Morskab, Forly-[sig.

be-mächtigen: sich „ bemægtige be-makeln kritisere.

be-malen bemale, overmale, be-mangeln gøre Udsættelser paa.

Bemängelung ^ srnaalig Kritik c. be mannen bemande. 6e-mniitelii/igf.besmykke; skjule, be-masten indsætte Masterne i. be-meistern beherske; sich beherske sig.

be merkbar kendelig; tydelig, be merken faa Øje paa; lægge Mærke til; bemærke, ytre; notere.

be merkenswert værd at lægge Mærke til; mærkelig.

Be merkung f Bemærkning c;

Notice c. be - messen maalo, udmaale;

Bemessung /‘Maaling, Udmaaling c; Ansættelse c. be mitleiden have Medlidenhed med, beklage.

be mittelt bemidlet, velhavende, be-mogeln F Kartensp. snyde, be-moosen: sich ^ blive mosgroet. be-moost mosgroet. be-mühen ulejlige; besvære; sich w ulejlige sig; sich um et. ^ søge at opnaa noget; sich zu j-M - ulejlige sig hen til En. Be-mühung /" Ilmage, Ulejlighed o; Bestræbelse c. [forpligte, be-müßige» bevæge, formaa; be-nachbart nærliggende, Nabo-. be-nachrichtigengiveEfterretning (om), underrette (om).

Be - uachrichtiguug f Underretning s.

be nachteiligen forurette; skade. Be nachteiligung f Forurettelse c. benage» gnave paa, gnave af. be-narbt arret.

be nebeln omtaage, formørke;

F sich w drikke sig en Rus. be nebelt F omtaaget, beruset, be-nedeien velsigne, benehmen 1. fratage, berøve; sich ^ opføre sig, bære sig ad; 2. B^. n Opførsel, Adfærd c. be neiden misunde. Bc-tmbcn8mertmisundelsesvær-be-nennen benævne, kalde; opkalde; benannte Zahl benævnt Tal n.

Be-nennung f Benævnelse o, Navn n.

be netzen væde, fugte.

Bengel tn Knippel c; sig. Lømmel, Laban c. bengelhast lømmelagtig, be-niesen nyse paa. be nommen betaget; fortumlet, Be nommenheit f Betagethed c; Ørhed c.

be nötigt nødvendig, fornøden; sein trænge til.

Berøvelse c.

be nutzen bruge, benytte; gøre sig til Nytte. [Afbenyttelse c. Be nutzung /"Benyttelse, Bruge; be obachten iagttage; efterkomme; overholde.

Be obachter m Iagttager c.

Be obachtung f Iagttagelse c; Efterlevelse c; Overholdelse c; -Sgabe f Iagttagelsesevne c; -öheer X n Observationskorps [(Waren) bestille, be ordern beordre, kommandere; be packen bepakke, belæsse, be-panzern pansre, be pflanzen beplante, tilplante, be-pinkeln, be-piffen pisse paa. be pinseln bemale; pensle, be-pudern pudre, be quem bekvem, magelig; belejlig; (bon Personen) magelig,

lad.

be quemen: sich - indrette sig (efter); bekvemme sig (til).

Be quemlichkeit f Bekvemmelighed c; Magelighed c. berappen Arch. berappe; F betale, be-rasen belægge med Græstørv, be raten raadslaa om, debattere; j-n - raade; übel - sein være ilde stedt; sich - od. be-ratschlagen raadslaa, raadføre sig. be ratend raadgivende. [ning c. Be ratung f Raad n; Raadslag-be-rauben udplyndre; berøve. Be-raubnng f Udplyndring c;

[for.

be-räuchern røge; sig. strø Virak be rauschen beruse; sich - drikke sig fuld, beruse sig.

Berberitze H f Berberis c. be rechnen beregne, kalkulere; sich mit j-m - gøre Afregning med En.

Be-rechnung f Beregning c; Kalkule c; Afregning c. be rechtigen berettige.

Be rechtigung f Berettigelse c. be-redeu tale om, drøfte; aftale;

(i-n) overtale; bagtale; sich mit j-m - drøfte noget med En; gøre Aftale om. be-redfam, be redt veltalende. Be-redsamkeit /"Veltalenhed c. Be-redung f Drøftelse c; Overtalelse c; Bagtalelse c.

Be reich m (n) Omraade w, Sfære c; Rækkevidde c; Jurisdiktion c. be reichern berige.

Be reicherung f Berigelse c. be-reifen bedække med Rim;

(Böttcher) baande. be reifen berejse; (SDZärtte) besøge, be reit beredt, parat, færdig, bereiten 1. berede, tilberede; tillave; 2. inspicere til Hest; tilride.

Be reiter m 1. Bereder, Tilbereder c; 2. Berider, Understaldmester c. be reits allerede.

Be reitschaft f Beredskab n; in -setzen gøre i Stand.

Be reitung f Tilberedelse, Tillavning c; Fabrikation c. be reitwillig beredvillig, villig. Be reitwilligkeit/'Beredvillighed be-renuen (eine Stadt) indeslutte, cernere; (einen Hasen) blokere, be reuen angre, fortryde.

Berg m Bjerg n.

Berg-..., berg>... in Zflgn: -ab adv. ned ad Bakke, nedad; -abhang m Bjergside c; -akademie f Bjergværksskole c; -«n, -auf adv. op ad Bakke, opad; -6 (tu m Bjergværksdrift c; -bewoh-ner m Bjergbo c; -fex m Tinde-bestiger c; -geist m Bjergaand c; -gut n Ertser, Malme c/pl.; -Halde f Bjergskrænt c; -huhn n Aarfugl c; -kcssel m Bjergkedel c; -kette f Bjergkæde c; -kunde f Bjergvidenskab c; -• land n Bjergland n; -leder n Baglæder n; Jftute pi. Bjerg-

roligelse o.

folk pi.; ^tttftim m Bjergmand o; mMännisch o. Bjergmands-; teister m Bjergmester c; J)1 n Bjergolie, Petroleum o; m* predigt f Bjergprædikenen; m* recht n Bjergret c; ^rücken m Bjergryg c; mtutsch m Bjergskred n; mschotte m Høj skotte c; mfdjule f Bjergværksskole c; mspitze f Bjergtinde c; mstrom m Bjergstrøm c; mfturj m Bjergskred n; miuiter — ^ab; mwerk n Bjergværk n. (Vgl. auch Ge. birgs-...)

Bergegeld n Bjærgeløn c. bergen bringe i Sikkerhed, redde; bjærge; skjule, bergig bjergrig, bjergfuld. Bergung >l, /"Bjærgning c.

Be richt m Efterretning c; Rapporte; Underretning, Advis c; mCtftatter m Meddeler, Reporter c; (für Zeitungen) Referent c; Hjemmelsmand c; mCiftattung f Indberetning c; Referat n. be richten berette, melde; meddele, underrette; (einen Kranken) berette.

be-richtigen berigtige; (Fehler) rette; bringe i Rigtighed; (eine Rechnung) afgøre, betale. Be-richtigung f Berigtigelse c; Rettelse c; Arrangement n; Betaling c.

be-riechen lugte til, snuse til. be rieseln overrisle.

Be rieselung f Overrisling o. beritten bereden; ^er Schutzmann ridende Politibetjent; gut m godt ridende.

Bernstein m Rav n. bersten briste, revne; vor Lachen m revne af Latter, be rüchtigt berygtet, be-rücken fange i Snare; narre, bedrage; besnære, forlokke, be rückend fortryllende, bedaa-rende.

be rücksichtigen tage Hensyn til. Be rücksichtigung f Hensyntagen, Betragtning c. [Profession c. Be-ruf m Kald n; Bestilling, be rufen 1. sammenkalde; indkalde; kalde, udnævne; nedsætte, bringe i Vanry; appellere; sich auf j-n, et. m beraabe sig paa, henholde sig til; 2. a. kaldet; berømt; berygtet; kompetent.

Be rufs...., be-rufs«... in Zssgn: m* genosse m Kollega c; mg en o sien-schaft f Fagforening o; mMähig o. fagmæssig, faglig; mschule/ Fagskole c.

Be rufung /"Indkaldelse o; Kaldelse c; Paaberaabelse c (auf — af); Appel c; m einlegen appellere ; msgericht n, msinstanz f, ms kam mer f Appellationsret, Overret c.

be ruhen bero; et. auf sich „ lassen lade noget staa ved sit Værd. beruhigen berolige, stille tilfreds ; sich bei et. m slaa sig til Taals med; akviescere ved noget.

Be ruhigung f Beroligelse c. be-rühmt berømt.

Be rühmtheit f Berømthed, Berømmelse c.

be-rühren berøre (a. /!§.), røre ved; omtale.    [se c.

Be rührung /‘Berøring, Berørel-be-rußt sodet.

be säen besaa, tilsaa; be sat be saaet; sig. oversaaet. be-sageu sige, meddele; betyde; have at betyde, be sagt omtalt, ovennævnt, be sänftigen formilde, berolige. Be sänftigung /"Formildelse, Beding, Pynt c. Be satz m (eines Kleides) Besæt-Be-satzung & f Besætning, Garnison c; \t/ Mandskab n. be saufen: ? sich ^ drikke sig fuld.

hingst c.

ge

diskret.

rie.

de-schädigen beskadige; gøre Skade.

be-schädigt beskadiget; jur. skadelidt; havareret. [Skade c.

Be schädigung /"Beskadigelse c;

beschaffen 1. anskaffe, forskaffe; tilvejebringe; udføre; 2. a. beskaffen; gut - i god Stand.

Be schaffenheit f Beskaffenhed,

Stand c. [vejebringelse c.| Be schaffung/"Anskaffelse o; Til-J be schäftigen beskæftige.

Be schäftigung/"Beskæftigelse c. be schälen (eine Stute) bedække. Be-schäler m Beskeler, Stod-[skamfuld. be-schämen beskæmme, gøre be schämend ydmygende, be schämt skamfuld.

Be schämung f Beskæmmelse c; Ydmygelse c.

be schatten beskygge; overskyg-[syne.

be-schauen beskue, betragte; be schaulich kontemplativ. Be-schauuug /"Beskuelse c; Synn. Be scheid m Besked c; „ geben, give Besked; ^,tuu(6eim brinten) gøre Besked; ^ wissen vide Besked.

be scheiden 1. tilskikke, tildele, beskære; sige Besked, instruere; stævne, sætte Stævne; sich ^ nøjes (med); opgive, renoncere paa; 2. a. beskeden;

[Diskretion c. Be scheidenheit /"Beskedenhed c; be-scheineu beskinne, skinne paa. be scheinigen bevidne, attestere; kvittere (for).

Be-scheinigung f Bevidnelse, Attest c; Kvittering c. be-scheißen P skide paa; sig. snyde.

be schenken give Foræringer; j-n mit et. ^ forære En noget, be scheren tilskikke, beskære; forære.

ye-fdjcrmtfl/"Foræring, Julegave o; da haben wirdie^! tak, Skæbne !; eine schöne ^ en net Histobe schicken sende Repræsentanter til; (e-tt Markt) sende Varer til; (sein Haus) beskikke, be schienen belægge med Skinner; Chir. skinne, be schießen beskyde.

Be schießung f Beskydning c. be-schifsen besejle, be-schimmeln mugne, skimle, be-schimpfen beskæmme; fornærme, forhaane.

Be schimpfung f Beskæmmelse c; Forhaanelse c. be schirmen beskærme, beskytte, be-schlafen ligge hos, besove; et. nu sove paa noget.

Be-schlag m Beslagw; Dug, Fugtighed, Skimmel c; jur.Beslag n, Arrest c; in nehmen lægge Beslag paa.

be-schlagen 1. beslaa; (Pserde) sko, beslaa; beslaglægge; (Jagd) bedække, springe; v/n. und sich ^ dugge, løbe an; skimle, mugne; 2. a. in etwas gut nu sein være godt hjemme i

nüget.    [se c.\

Be schlagnahme f Beslaglæggel-j be schleichen liste sig ind paa;

overraske, paakomme, be schleunigen fremskynde.

Be schleunigung f Fremskyndelse c.

be-schließen beslutte; vedtage;

slutte, ende; indelukke.

Be schluß m Beslutning c; Slutning, Ende c; Lukke », Forvaring c.

Be schluß«..., b^,«... ln Zfsgn: >,« fähig a. beslutningsdygtig; fähigkeit f Beslutningsdygtighed c; Prahme f Beslutning c. be schmieren besmøre, oversmøre; tilsøle.

skrænket.

[klage (for).

hed c.

bevidstløs.

be schmutzen tilsmudse, tilsøle. be schneiden beskære; beklippe; (Nägel) klippe, skære; (Bäume) udlufte; (ein Kind) omskære; (Wein) forskære.

Be-schneidung f Beskæring c;

Omskærelse c. be schönigen besmykke, be schottern (Wege) belægge med Skærver.

be-schränken indskrænke, begrænse (auf — til), be schränkt begrænset; sig. ind-[kethed c. Be schränktheit f sig. Indskræn-Be-schränkung f Indskrænkning, Begrænsning c. be schreiben beskrive (a. sig.).

Be schreibung f Beskrivelse c. be-schreien bringe i Vanry; forhekse.

be-schreiten betræde; bestige, be-schuhen forsyne med Sko;

(eilt Pferd; einen Pfahl) sko. Be-schuhung f Skotøj n, Fodbeklædning c. be schuldigen beskylde (for); an-Be-schuldigung f Beskyldning, Sigtelse c.

be schummeln F snyde, be schützen beskytte; skærme.

Be schützer m Beskytter c.

Be schützung f Beskyttelse c. be schwatzen besnakke, overtale. Be schwerde /"Besvær n; Besværing, Anke c; -buch n Anke-protokol o; Führer m Klager c; füllst m Klagepunkt n; -weg m; auf dem ob. im -Wege som Anke.

beschweren besvære, betynge, bebyrde; sich - ulejlige sig (med); besvære sig (over), be schwerlich besværlig; byrdefuld ; vanskelig. Be-schwerlichkeit f Besværlig-[berolige. be schwichtigen bringe til at tie;

be schwindeln snyde, bedrage, be schwingt vinget; bevinget, be schwören sværge paa; mane, besværge; bede indstændig, bønfalde. [Besværgelse c. Be-schworung f Beedigelse c; be seelen besjæle; oplive, be-sehen besé, betragte; Prügel - faa Prygl.

be-seitigen skaffe til Side; bortskaffe, fjerne.

Be seitigung f Fjernelse c. be seligen lyksaliggøre.

Besen m Kost, Fejekost c; -bin> der m Kostebinder c; -reisig n Kosteris n/pl.; -stiel m Kosteskaft n. be sessen besat.

Be-sessene(r) galt Menneske n. besetzen besætte; kante, garnere; (e-n Platz) optage; (e-c Straße) brolægge.

Be setzung f Besættelse c. be-senfzen sukke over. be-sich tigen besigtige; inspicere. Be-sichtigung f Besigtelse c; Syn n.

be siedeln bebygge, kolonisere, be siegeln besegle; forsegle, be siegen besejre, overvinde. Be-siegung f Besejring, Overvindelse c.

Be'sing m Blaabær n. be singen besynge, lovsynge, be sinnen: 1. sich - tænke sig om; erindre, huske; betænke sig; komme til sig selv; sich eines andern -komme paa andre Tanker; 2. B- n Besindelse, Betænkning c.

Be sinnung f Besindelse, Bevidsthed c; Fatning c; zur -fommen komme til Bevidsthed; komme til Besindelse, be sinnungslos uden Besindelse, [Eje n.

Be sitz m Besiddelse, Ejendom c;

besitz^»»» tit .Sflflii • ■v*

bedække.

ergreifung f,    Besættel

se, Okkupation c; -Io3 a. ejendomsløs, ikke besiddende; -» Iofinfcit f Fattigdom c; istand m Ejendom, Formue c; -titel m Adkomst c. be sitzen besidde, eje.

Be sitzer m Besidder, Ejer o.

Be sitztum n Ejendom c.

Be sitzung f Besiddelse, Ejendom e; Koloni c. be-sofsen P drukken, fuld.

Be soffenheit P s Drukkenskab c. be-sohlen forsaale. be solden lønne.

Be soldung f Løn, Gage c; & Lønning c.

be-sonder særegen, ejendommelig; særskilt, enkelt.

Be sonderheit f Særegenhed o;

Enkelthed c; Specialitet c. besonders særskilt; særlig, i Særdeleshed, be sonnen besindig, rolig.

Be sonnenheit f Besindighed c. be sorgen frygte for; sørge for; passe; besørge.

be-sorglich bekymret; foruroligende ; omhyggelig. Be-sorgnis f Bekymring, Ængstelse c; Omhu c. be sorgt bekymret, ængstelig. Be-sorgung /‘Besørgelse c; Ærinde n; *,en machen besørge Ærinder.

be-spannen (einen Wagen) forspænde ; (ein Instrument) sætte Strenge paa. be-spicken spække, be-spiegeln: sich - spejle sig. be-spotteln bespotte, be sprechen tale om, drøfte; aftale; (Bücher) anmelde; (eine Krankheit) læse over; sich mit j-m - forhandle med En.

Be sprechung f Forhandling c;

Aftale c; Anmeldelse c. be sprengen stænke; vande.

Be sprengung f Bestænkning c; Vanding c.

be-springen (Stier, Hengst) springe, [sprøjte.

be-spritzen stænke, overstænke, be-spuckeu spytte paa; overspytte, be spülen beskylle, besser bedre; mir ist jetzt - nu har jeg det bedre, bessern forbedre; (Fehler) rette; sich - bedre sig; forbedre sig; gøre Fremgang. [ring c.l Besserung f Bedring c; Forbed-j Besserungs'..., besserungs«... in Zfsgn: -anstalt f Forbedringshusn; (für Kinder) Opdragelsesanstalt c; -sähig a. som kan forbedre sig.

best bedst; der, die, das -e den bedste, det bedste; der erste -e den første, den beste; am «.en bedst; ^.ens, aufs -e, zunr ^.cn paa det bedste, paa bedste Maade; j-m et. zum -en geben give En noget til bedste; traktere En med noget; j-n zumteil haben have En til bedste, gøre Nar af En; -möglich(st) bedst mulig.

be stallen beskikke, ansætte. Be-stand m Bestaaen, Eksistens c; Varighed c; Holdbarhed c; Forraad, Lager n; Landw. Besætning c; Forstw. Bestand c; (Kassen-) Beholdning c. Be-stand-..., be-stand-... in Zfsgn -. -aufnähme f Opgørelse c; liste f Inventarieliste c; -los a. kortvarig, ubestandig; -teil tn Bestanddel c.

be-standig bestandig, stadig; varig, vedholdende; standhaftig; adv. altid, bestandig.

Be ständigkeit f Bestandighed c;

Standhaftighed c. be stärken bestyrke.

Be stärkung f Bestyrkelse c. be stätigen stadfæste; bekræfte;

[sterende.

over-

erøre.

godkende; sich - bekræfte sig, vise sig.

Be stätigung f Stadfæstelse c;

Bekræftelse c; Godkendelse c. be-statten begrave, jordfæste.

Be stattung f Begravelse, Jordfæstelse c.

be stäuben tilstøve; H bestøve, be-stechen bestikke, underkøbe, be stechlich bestikkelig. Be-stechlichkeit/'Bestikkelighedo. Be stechung f Bestikkelse c. Be-fteck n Etui ro; Bestik ro; (Löffel, Mester u. Gabel) Kuvert c; i das - machen gøre sit Bestik.

be-stecken stikke (noget) paa, stikke (noget) i; besætte, forsyne.

be stehen 1. staa sig imod; (eine Prüfung) best aa; (eine Gefahr) overstaa; v/n. være til, eksistere; staa sig, holde sig; in einer Prüfung - bestaa til en Eksamen; auf et. - staa paa noget, holde fast ved noget; aus ob. in et. - bestaa af, i; 2. B- ro Bestaaen, Eksistens c; Bestand c. be-stehend bestaaende; eksi-be-ftehlen bestjæle, be steigen bestige, stige op paa. Be steigung f Bestigning c;

(Thron-) Bestigelse c.

Be stell'... in Zsign: -bezirk m Postkreds c; -gelb ro Porto c; -zeit V? f Besørgelsestid c; Landw. Pløjetid, Saatid c; -» zettel m Buchh. Bestillingsseddel c.

be stellen besørge, passe ; ordne, arrangere; (ein Feld) dyrke, bearbejde; (einen Auftrag) besørge ; (Waren) bestille; j-n -sætte En Stævne; ansætte, beskikke ; (einen Gruß) bringe.

Be stellung f Arrangement ro; Dyrkning c; Besørgelse c; Bestilling c; Besked, Hilsen c; Ansættelse c. bestens paa det bedste.

Beste(s) Bedste ro, Gavn, Fordel c. be steuern beskatte, sætte i Skat. Be steuerung f Beskatning c; Skatteansættelse c. be stialisch bestialsk.

Be'stie f Bæst, Dyr ro. be stimmen bestemme; fastsætte; afgøre; vedtage; (i-n) formaa: j-nr et. - bevilge, testamentere En noget; über et. - træffe Bestemmelse om noget; sich für et. - bestemme sig til, for noget.    [ker.

be stimmt bestemt, afgjort, sik-Be-stimmtheit f Bestemthed c.

Be stimmung f Bestemmelse c; Afgørelse c; -sgrund m Bevæggrund c; -sort m Bestemmelsessted ro.

be strafen straffe, afstraffe.

Be strafung f Afstraffelse c (af);

Straf o (for), be-strahlen bestraale. Be-strahlung f Bestraaling c. be streben: sich - bestræbe sig, gøre sig Umage (for); bestrebt sein bestræbe sig (for).

Be streben ro, Be strebung f Bestræbelse c.

be-streichen overstryge, smøre; bestryge (a.X), b be streitbar omtvistelig, be-streiten bestride, bekæmpe; (Ausgaben) bestride, afholde; overkomme, be-ftreuen bestrø, be stricken binde; sig. besnære, be stürmen bestorme.

Be stürmung /"Bestormelse c (af), be stürzt bestyrtet.

Be stürzung f Bestyrtelse c.

Be such m Besøg ro, Visit c; -haben have fremmede, be suchen besøge.

Be-sucherrro Besøger,besøgende c.

lig.

Be suchs-... in Zssgn: ^zeit f Visittid c; nugirurner n Modtagelsesværelse n.

be sudeln tilsøle, svine til; sig. besudle.

Bet-... in Zssgn: J&rubcr m Pietist, skinhellig c; ^.haus n Bede-hus, Kapel n; nupult n (m) Be-depult c; ^.saal m Bedesal c; nuschwester f Bedesøster o. be tagt bedaget, gammel, be tasten beføle, føle paa. be tätigen lægge for Dagen, vise; bevise; sich „ vise sig, bekræfte sig; (an, bei) tage virksomt Del (i), be täuben døve; bedøve. Be-täubung f Bedøvelse c; JJ* mittel n bedøvende, narkotisk Middel n.

be taue» dugge, bedugge.

Bete ^ f Bede, Rødbede c. be-teiligen gøre delagtig (bei—i); sich ^ være delagtig, tage Del (an, bei — i); være Deltager, Interessent.

Be teiligung f Deltagelse c. beten 1. bede, holde Bøn; 2. 3L n Beden, Bøn c. be teuern forsikre højtidelig. Be-teuerung f Forsikring c. Beting vt f Beding c. be titeln give en Titel; titulere;

(ein Buch) give et Navn, kalde, be tonen betone, fremhæve.

Be tonung f Betoning c, Eftertryk n.

be-tören skuffe, narre; bedaare. Be-törtheit /*, Be-törung f Skuffelse c; Bedaarelse c.

Be tracht m Betragtning o; Henseende c; Hensyn w; in ^ kommen komme i Betragtning, be trachten betragte; overveje, be trächtlich betydelig.

Be trachtung f Betragtning c; Overvejelse c.

Be trag m Beløb n, Sum c; im

von til Beløb af; O ^ erhalten betalt; hvorfor kvitteres, be-tragen 1. udgøre, beløbe sig til; sich ^ bære sig ad, opføre sig; 2. 3L n Opførsel, Adfærd c.

be trauen: j-n mit et. w betro En noget; Betraut betroet; fortro-be trauern sørge over; begræde,

beklage.

Be treff m Henseende c; b^s, in 6^ i Henseende til, angaaende.

be-treffen træffe, gribe; tilstøde, ramme; angaa, vedkomme; was mich betrifft hvad mig an-gaar, for mit Vedkommende.

betreffend vedkommende.

be treiben (ein Geschäft) drive; besørge; holde i Drift; fremskynde.

be treten 1. træde paa, betræde; antræffe; gribe; 2. a. (b. Weg) betraadt, befærdet; overrasket, forlegen.

Be-tretungsfall tn: im ^ gribes han (hun) paa fersk Gerning, i Overtrædelsestilfælde.

Be-trieb tn Udøvelse c; Drift c; Bedrift c; Trafik c; Tilskyndelse c.

Be triebs-... in Zssgn: ^gebäude n Fabrik c; ^.inspe ktor m Drifts-inspektør c; ^.jahr n Driftsaar n; ^kapital n Driftskapital c; ^material n rullende Materiel n; ^störung f Trafikstandsning c; ^.Unfall tn Uheld n ved Driften.

betriebsam driftig, arbejdsom; (v. Städten) nærsom.

Be-triebsamkeit f Dristighed, Arbejdsomhed c.

be-trinken: sich ^ drikke sig fuld.

be-troffen overrasket, bestyrtet.

be-trüben bedrøve; sich ^ blive bedrøvet.

Be trübnis f Bedrøvelse, Sorg c.

geri n.

be trübt bedrøvet; sørgelig, bedrøvelig.

Be trug m Bedrag, Bedrageri n;

Skuffelse, Illusion c. betrügen bedrage, snyde; skuffe ; sich - skuffes; tage fejl.

Be trüger m Bedrager, Snydere, be trügerisch, be-trüglich bedragerisk; skuffende; svigefuld, be trunken drukken, fuld.

Be trunkenheit f Fuldskab c.

Bett n Seng c; Sengested n; Dyne c; (e-s Flusses) Leje n; -en pi. Sengklæder pi.; zu -gehen gaa i Seng, gaa til Sengs; das - hüten holde Sengen; das - machen rede Sengen.

Bett»..., bett»... in Zssgn: -decke f Sengetæppe n; -genoh m Sove-kammerat c; -gestell n=-stelle; -gürt m Sengegjord c; -lägerig a. sengeliggende; -lösen n Sengelagen n; -nässen n Med. Urinflaad n; -Pfühl m Hovedpude c; -schirm m Skærmbræt n; -stelle f Sengested n;-Überzug m Betræk, Pudevaar n; -* Vorleger m Sengeforligger c; -wärmer m Sengevarmer c; -• Wäsche f Lagener og Pudebetræks. ; -zeug n SengklæderpZ. Bettel m Tiggeri n; Ubetydelighed c; Juks, Snavs n.

Bettel-..., bettel»... in Zssgn: -arm o. tiggefærdig, bundfattig; -ör» mut f stor Fattigdom c; -brief m Tiggerbrev n; -brot n: das -brot essen leve af Tiggeri; -» bruder m Tigger o; -frau f Tiggerske c; -geld n Almisse c; für ein -geld for Røverkøb; -junge m Tiggerdreng c; -. kram m usselt Kram n; -manu m Tigger, Stodder c; -monch m Tiggermunk c; -sack m Tiggerpose c; -stab m Tiggerstav c; an den-stab kommen blive bragt til Tiggerstaven; -stolz 1. a.

prakkerstolt; 2. tn Prakker-stolthedc; -boltn Tiggerpak n. Bettelei f Tiggeri, Betleri n;

Lapperi n, Bagatel c. bettelhaft tiggeragtig; ussel, betteln 1. tigge; 2. B- n Tig-[Leje.l

betten lægge i Seng, berede et] Bettler m Tigger c; -ilt f Tiggerske c.

be tupfen touchere.

Betze f Tævehund c; Ulvinde o. Beuche f Ludvadsk c. beuchen (Wäsche) vadske i Lud. Beugemuskel m Bøj emuskel c. beugen bøje; sig. nedtrykke, kue;

Gram. bøje, flektere. beugsam = biegsam.

Beugung /'Bøjnings; Fleksion c. Beule f Bule c; Byld c. Beulenpest f Byldepest c. beulig bulet; fuld af Bylder, be-unruhigen forurolige; ængste • & alarmere.

Be unruhigung f Foruroligelse c;

Alarmering c.    [gøre.l

be urkunden dokumentere, godt-j be-urlauben & give Permission; hjemsende; lade gaa; sich -tage Afsked (bei = med), anbefale sig.    [recensere.!

be urteilen bedømme; kritisere,] Be-urteiler m Bedømmer, Kritiker, Recensent c.

Be urteilung f Bedømmelse, Recension c.

Scutc/‘Bytte n; Rov n; Fangst c. Beute-..., beute»... in Zssgn: -gierig, -lustig a. byttelysten; rovbegærlig ; -zug m Røvertog n, Razzia c.

Beutel m Pose c; Punge; (Mühle) Sigte c; -ratte f Pungrotte c; -schneider m Lommetyv c; Bedrager c; -tier n Pungdyr n; -tuch n Sigteflor n. beuteln (Mehl) sigte; sich - pose, slaa Folder.

(imod).

[ter c.

efter.

Beutler m Handskemager c; Portefeuillemager c. be völkern befolke.

Be völkerung / Befolkning o. be vollmächtigen befuldmægtige, bemyndige; give Fuldmagt. Be-Vollmächtigte(r) Fuldmægtig c; delegeret, deputeret c.

Be vollmächtigung / Fuldmagt o;

Bemyndigelse c; Mandat n. be vor før, førend, inden, be vormunden være Formynder for; sætte under Formynderskab; sig. hovmesterere, be vorrechten privilegere, be vorstehen forestaa, være nær forestaaende.

be vorstehend forestaaende, nær; overhængende; næste, førstkommende.

be-vorteilen forfordele; skade, be-vorworten skrive en Fortale til; erklære forud, forvare sig [stige.

be vorzugen foretrække; begun-be-wachen bevogte; vaage over. Be-wachung / Bevogtning c; Varetægt c.

be-waffnen væbne, bevæbne.

Be waffnung / Bevæbning c. Be-wahraustalt / Asyl n. be-wahren bevare, beskærme; gemme, forvare; (Gott) bewahre 1 (Gud) bevares! Gud fri

be-währen bekræfte, bevise; prøve; sich - bekræfte sig; staa sin Prøve.

Be-wahrer m Bevarer c; Bevog-be-wahrheiten: et. - bevise Sandheden af noget; bekræfte; sich - bekræfte sig, vise sig.

Be wahrheitung / Bekræftelse c. be währt prøvet; sikker. Be-währtheit / Paalidelighed; Sikkerhed c.

Bewahrung / Beskyttelse c; Forvaring c.

Be-Währung / Bekræftelse c; Prøve c.

be-waldet skovklædt, be wältigen betvinge; faa Bugt med; overkomme, be-wandert bevandret, hjemme

(i).

be-wandt beskaffen; Lei so -en Umständen under disse Omstændigheder.

Be - wandtnis / Beskaffenhed, Sammenhæng c. be-wäffern vande, overrisle. Be-wäffernng /'Vanding, Overrisling c.

be wegen bevæge, røre (au* sig.); flytte; zu et. - bevæge, formaa til noget; sich - lassen lade sig røre; lade sig overtale, give [Motiv n. Be weggrund m Bevæggrund c, be weglich bevægelig; transportabel; sig. livlig; rørende; -e Habe rørligt Gods, Løsøre n. Be weglichkeit / Bevægelighed c; Livlighed o.

be wegt bevæget; oprørt; rørt. Be wegtheit/Oprør n; Rørelse c. Be-wegung / Bevægelse c; Rø reise c.

be wehren bevæbne, væbne, be weinen begræde.

Be-weis m Bevis n; -antritt m Fremlæggelse o af Bevisligheder; -aufnähme / Dokumentation c; Führung / Bevisførelse o; -grund m Bevisgrund o; -stelle / Be vissted, Citat n. be weisbar beviselig; bevislig, be weisen bevise; vise. be wenden 1. es bei et. - lassen lade det bero ved noget; 2. B^ n: dabei hat es sein - derved bliver det.

be werben: sich um et. - stræbe efter at faa noget; ansøge om noget; sich um ein Mädchen -fri til en Pige.

[n.

overdænge.

lade.

men.

[Traktement n.

Puds c.

Be werber m Ansøger, Kandidat c; Frier, Bejler c.

Bewerbung /"Ansøgningc; Frieri be-werfen kaste paa; tildænge, [føre.

be werkstelligen iværksætte, ud-be-werten vurdere, taksere; sich ^ (auf) beløbe sig (til), be willigen bevilge; tilstaa; tilladelse c. Be willigung /" Bevilling c; Til-be-willkomm(u)en byde velko m-Modtagelse c. Bc-willkomm(n)ung /"Velkomst, bewirken bevirke, fremkalde; forvolde.

be wirten beværte, traktere, be wirtschaften bestyre, drive. Be-wirtschaftung f Bestyrelse, Drift s.

Be wirtung f Beværtning c; be wohnbar beboelig, be wohne» bebo.

Be wohner m Beboer c. be wölken: sich ^ blive overtruk-ken, blive skyet.

Be-wunderer m Beundrer c. be wundern beundre, be-wuuderns-wert, -würdig beundringsværdig.

Be wunderung f Beundring c.

Be wurf m Arch. Berapning c;

[talt.

be-wußt bevidst; bekendt; om-Be wußt«..., be wußt-... tu Zfsgn: ^los a. bevidstløs; uafvidende; ^.losigkeit f Bevidstløshed <?; Uafvidenhed c; ^.sein n Bevidsthed c. be zahlen betale.

Be-zahler m Betaler c.

Be zahlung f Betaling c. be-zähmen tæmme; betvinge, styre; sich ^ styre sig. be-zaubern forhekse; fortrylle, henrykke.

be zaubernd fortryllende, be zechen: sich - drikke sig fuld.

be-zecht beruset, fuld.

be zeichnen betegne; mærke.

be-zeichnend betegnende.

Be-Zeichnung f Betegnelse c; Mærke n.

be zeigen udvise, lægge for Dagen ; vise, bevise; bevidne; sich ^ vise sig (som).

Ve-zeigung /"Ytring c, Udtryk n; Bevidnelse c.

be zeugen bevidne; vise, bevise.

Be zeugung f Bevidnelse c; Attest c.

bezichtigen — beschuldigen.

be-ziehen betrække, overtrække; (einHaus) flytte ind i; (Wctte)be-søge; (Wechsel) trække; (Waren) forskrive, købe; (Gehalt) hæve, oppebære; die Wache ^ trække paa Vagt; sich ~ overtrækkes, blive skyet; (auf) hentyde til, henvise til.

Be ziehung f Betrækning c; Indflytning c; Bestilling c, Køb; Oppebærelse o; Hentydning c, Hensyn n; Relation, Forbindelse c.

be-ziehuugsweise (bzw.) henholdsvis; nemlig.

be-zifsern nummerere, paginere; beregne, opgøre; sich „ auf beløbe sig til.

Be zirk m Omraade, Distrikt n, Kreds c; Jurisdiktion c; (Städte) Kvarter n.

Be-zirks-... in Zssgn: ^.arzt m Distriktslæge c; ^.gericht n Underret c; ^richter m Underdommer c; ^Vorsteher m Sogneforstander, Sognefoged c; Distriksforstander c.

Be zogene(r) O Trassat c.

be zuckern drysse med Sukker.

Be zug m Betræk, Overtræk n; (vou Waren) Indforskrivning o; (e-s Hauses) Indflytning c; Forhold n, Relation c; mit in b^. auf med Hensyn til, i Henseende

[belhistorie c. biblisch bibelsk; -c Geschichte Bi-Bickbeere f Blaabær n. bieder brav, hæderlig, retskaffen. Biederkeit f, Biedersinn m Bravhed, Retskaffenhed c. Biedermann m Hædersmand c.

til; -sbedingungen flpl. Betingelser c/pl. for Levering; -squelle f Kilde c; Salgssted, Produktionssted n.

be züglich henhørende (til), vedkommende ; adv. (bez.) henholdsvis; nemlig; prp. med Hensyn til. sauf i Henhold til. Be zugnahme f Hensyn n; rnit-be-zwecken have til Hensigt; gaa ud paa; opnaa; (Schuhe) pløkke, be zweifeln betvivle; tvivle om. be zwingen betvinge; sich - beherske sig. mUlf Bibel c.

Bibel»..., bibel»... in Zffgn: -ge-sellschaft f Bibelselskab n; -* gläubig a. ortodoks; -spruch m Bibelsprog, Skriftsted n.

Biber m Bæver c; -bau m Bæverbo c; -fell nBæverskind n; -geil n Bævergejl c; -hut m Kastorhat c.

Biege f Bøjning c; Krumning c; Led n.

biegen bøje, krumne; vjn. bøje, dreje; es muh - oder brechen det maa briste eller bære.

biegsam bøjelig; føjelig.

Biegsamkeit /" Bøjelighed c; Føjelighed c.

Biegung f Bøjning, Krumning c.

Biene f Bi c.

Bienen-... in Zffgn: -Haus n Bistade n; -königin f Bidronning e; -korb m Bikube c; -schwärm m Bisværm c; -stand m, -stock m Bistade n, -zucht f Biavl c; -züchter m Biavler c.

Bier n 01 n; gu -c gehen gaa paa Ølhallen c; -brauer m Ølbrygger c; -brauerei f Ølbryggeri n; -» bruder nr Øldrikker c; Wahrer m Ølkusk c; Siedler rn Knejpemusikant c; -geld n Ølskat c; Drikkepenge pi.; -Haus n Ølhal c; -Hefe f Gær c; Ølslat c; -trug m Ølkrus n; -reife s Rundtur c til alle Ølknejper; -seidel n Ølkrus n; -wagen m Ølvogn c; Bryggervogn o; --Wirt m Ølvært c.

Biest n = Bestie.

bieten byde, tilbyde; række;

frembyde, bigo tt skinhellig.

Bilanz /Balance s; die - ziehen opgøre Balancen.

Vild n Billede n; Maleri n; Fotografi n; Statue c.

Bild-..., bild«... in Zffgn: -fläche: auf der-fläche erscheinen komme til Syne, vise sig paa Skuepladsen; -gietzer m Billedstøber c; khaner ra Billedhugger c; Hauerei' f Billedhuggerkunst c; Billedhuggerværksted n; -* hü'bsch a. ---- -schö'n; -säule f Billedstøtte, Statue o; -schnitzer m Billedskærer o; -schö'n meget smuk, dejlig; -feite f \t-r Münze) Avers, Billedside c; -werk n Billedhuggerarbejde n. bilden danne; forme, modelere; udgøre; sig. danne, uddanne; -de Künste flpl. bildende, plastiske Kunster c/pl.

Bilder-..., bilder-... in Zffgn: -an-beter m Billeddyrker c; -bibel f Billedbibel c; -bogen m Bille dark n, -buch n Billedbog c; -fibel /‘Billed-Abece c; -galene f Billedgaleri n; -ratsel n Rebus c; -reich a. billedrig; -» spräche/'Billedsprog n; -sturmer m Billedstormer c. bildlich billedlig; figurlig. Bildner m bildende Kunstner c. Bildnis n Billede, Portræt n; Lignelse c.

bildsam som kan formes, plastisk ; udviklingsdygtig.

Bildung f Dannelse c; Form, Skikkelse c; Formation c; Struktur c; jig. Dannelse, Civilisation c.

Bildungs-..., bildungs-... in Zssgn: -anstalt f Dannelsesanstalt c; ^fahig a. modtagelig for Dannelse, Civilisation; -grad m, -stufe f Dannelsestrin n.

Bi llard n Billard n; -ball m Billardbal c; n Huln; -ftotf m Kø c; shunter n Billardstue o.

Bille'tt n Billet c; -abuahme f Billettering c; -ausgäbe f Billetsalg n; -einnehmer m Billetkontrolør c; -fosse f Billetudsalg n; Schalter m Billethul n; -Verkauf m Billetsalg n.

billig billig, rimelig; adv. med Rimelighed, med Rette; -» denkend rettænkende.

billigen billige, bifalde; samtykke i.

Billigkeit f Billighed c; Rimelig-

Billigung f Billigelse c; Samtykke n.

Bilsenkraut H n Bulmeurt o.

bimmeln F ringe; klingre.

Bimsstein m Pimpsten o.

Binde f (Arm-) Bind n; Halsbind n; Med. Bandage c, Bind n; (Stirn-) Baandn;-band n (Haube) Hagebaand n; -gewebe n Bindevæv n; -glied n Bindeled n ; -mittel n Bindemiddel n; -« strich m Bindestreg c; -Wort n Bindeord n, Konjunktion c.

binden binde; (Bücher) indbinde; (ein Faß) baande; J sløjfe; sich - binde, forpligte sig (til).

bindend bindende, forbindende.

Bindfaden m Sejlgarn n, Hyssing o.

Bindung f Binding c; J Sløjfning c; jur. Forpligtelse o.

binnen Inden; Indenfor; - kurzem inden kort Tid.

Binnen-..., binnen-... in Zssgn: -» bords a., adv. indenbords; -gewässer n Indhav n; Indsø c; -hasen m Indrehavn c; -handel m indenrigsk Handel c; -land n indre Land n; Indland n; -• ländisch a. indre, kontinental; -meer n Indhav n; -see tn Indsø c; -stobt f Indlandsby c; K-ver-kehr m indre Trafik c.

Binse f Siv n.

Binsen-... in Zssgn: -matte f Siv-maatte c; -seil n Sivbaand n; -Wahrheit f Trivialitet c.

binsicht, binsig sivbevokset, sivagtig.

Birke f Birk c, Birketræ n.

birken af Birketræ, Birketræs-.

Birkhahn m Urhane c.

Birnbaum m Pæretræ n.

Birne f Pære c.

Birsch s= Pirsch.

bis l.prp. til, indtil; - an, aus, in, nach, zu til, indtil; - da, -dahin derhen, dertil; - jetzt indtil nu, hidtil; - wann hvor længe; - aus weiteres indtil videre; -wohin hvorhen, hvortil; 2. cj. til, indtil; førend.

Bisam m Moskus, Desmer o; -• katze f Desmerkat c; -ochs m Moskusokse c; -tier n Bisam-dyr n.

Bischof m Biskop (auch Getränk), Bisp c.

Bischofs-... in Zssgn: -hut m, -« mütze f Bispehue c; -mantel m Bispekaabe c; -sitz m Bispesæde n; Bispedømme n; -stab m Bispestav, Krumstav c.

bisher hidtil.

bisherig hidtilværende.

Biß m Bid n.

bißchen: ein - en Smule, lidt; ein klein - en lille Smule; ein ganz klein - en lille bitte Smule.

ind-

[puster c.j

Bisien m Bid, Mundfuld c; Stykke n.

bissig bidsk.

Bistum n Bispedømme n. bisweilen undertiden.

Bitt-..., bitt-... i« Zsign: -gang m Procession c; -gcfudj n, -s d) ri ft f Bønskrift n; -steller m Ansøger, Supplikantc;-tucifc ackv. med Bøn, ved Ansøgning, bitten bede, amode; bede, byde; bitte I vær saa god!; undskyld !; aa, jeg beder 1; ingen Aarsag!; tillader De!; id) lasse -bed ham (hende) komme ind. bitter bitter, besk; -er Ernst ramme Alvor n; -c Kälte bidende Kulde c.

Bitter-..., bitter-... tn Zssgn: -bier n Bitterøl n; -bo'se a. smækvred; ondskabsfuld; -erde f Magnesia c; -holz n Kvassia c; -klee ^ m Bukkeblad n; -salz n Bittersalt n; -süß o. bittersød; -Wasser n Mineralvand n. Bitterkeit /'Bitterhed, Beskhed c. bitterlich noget bitter; adv. bitterlig.

Bi'wak n Bivuak o. biwakieren bivuakere.

Blachfeld n flad Mark, Slette o. blähen puste op, blæse op; sich -blære sig, kro sig. blähend oppustende.

Blähsucht f Vindkolik o; Trommesyge o.    [Vinde c/pl.)

Blähung f Oppustning c; -en pZ.J blaken (Lampe) ose. blamieren blamere, blank blank; bar, blottet; ren, skær; klar, tydelig; - ziehen trække blank; -e Waffen blanke Vaaben.

Blankest n Blanket o.

Blankscheit n Blanchét o. Bläschen lille Blære c; Blegn c; Boble e.

Blase f Blære c (auch Urin-); Deutsch-dänisch.

Boble c; (auf der Haut) Vable* Blegn c; Retort o; J&ttlg m Blæsebælg c; -instrument / n Blæseinstrument n; -rohr n Pusterør n; Glasm. Blæserørn. blasen blæse, puste; J' blæse, spille.

Blasenstein m Blæresten c. Blaser m Blæser c (a. J'); Glas-) blasiert blaseret.

Blasius m: Herr - Blæst c. blaß bleg; (Farbe) lys; F keine blasse Ahnung ikke den fjerneste Anelse; -grün lysegrøn.

Blässe f Bleghed o.

Blatt n (e-r Pflanze) Blad n; Skulderblad n; (Schlächterei) For-bov c; (Papier) Stykke, Blad n; Tegning c; (Zeitung) Avis c. Blad n ; (Ruder) Blad n; (Zeug) Bredde c.

Blatt-..., blatt-... in Zffgn: -fiol) m Bladloppe c; -gold n Bladguld n; Jtøu8 /Bladlus c; -los a. bladløs; -pflanzen f/pl. Bladplanter e/pl.; -seite f Side, Pagina c; -stiel m Bladstilk c; --weise adv. bladvis, Blad for Blad; -Wender «T m Nodevender c;-zeichenn Bogmærke n; -zinn n Tinfolie o, Staniol n.

Blatter f Blegn c; -tt pZ. Kopper pZ.; -grube f, -narbe f Kopar n; b-narbig a. koparret. Blätter-..., blätter-... in Zffgn: -» abfall m Løvfald n; glichen m Butterdejgskage c; -magen m (der Wiederkäuer) Bladmave c; -Pilz tn Paddehat c; -reich a. bladrig; -teig m Butterd ej g o;

-werk n Løvværk n. [arret.) blätterig fuld af Blegner; kop-J blätt(e)rig bladet; bladrig, løvrig. blättern (in einem Buche) blade, blau 1. blaa; ubestemt, taaget; 2. 33- n blaa Farve o; Blaat n; ind -e hinein hen i Taaget, hen i Vejret.

de.

[tøj.

Blau-..., blau-... in Zfsgn: „äugig a. blaaøjet; „bart m Blaaskaeg c; Färber m Blaafarver c; holz n Blaatræ, Kampechetræ n; „kehlchen n Blaakaelk c; „» säure f Blaasyre c; „schinnnel m Blaaskimmelc; „spechtnr Spætmejs c; østift m blaaBlyant e; Strumpf m sig. Blaastrømpe c. Bläue /"blaa Farve c; Blaut n. blauen v/n. u. sich „ blaane. bläuen v/a. blaane. bläulich blaalig.

Blech n Blikn; J' Blikinstrumen-ter n/pl.; F Penge, Syle pi.; F fig. Vaas n; „gesch irr n Bliktøj n; „Hammer m, „ijütte f Blikvalseværk. n; „musik f Hornmusik o; äschere f Bliksaks c; Schmied m Blikkenslager c; „• Ware f Blikvare o. blechen F betale, spytte i Bøssen, blechern af Blik, Blik-, blecken vise; die Zähne „ vise Tænder; die Zunge „ række Tunge.

Blei n Bly n.

Blei m (Fisch) Brasen o.

Blei-..., blei-... in Zsign: „arbeiter m Blyarbejder, Blystøber c; „• decker m Blytækker c; „farben, „farbig a. blygraa; gusten; „-sassung f Blyindfatning c; „-feder f Blyant c; „gießer m Blystøber o; „glätte f Blyglød c; „haltig a. blyholdig; „Hütte f Blyværk, Blystøberi n; „lot n Lod, Vaterpas n; „siegel n Plombe c; „soldat m Tinsoldat c; østift nr (n) Blyant c; østift-halter m Blyantsholder c; „• tafel f Blyplade c; „Vergiftung f Blyforgiftning o; „Verschluß m Plombe c; „wage f Vaterpas n; „wasier n Blyvand n; „weiß n Blyhvidt n.

bleiben blive, forblive, vedblive at være; dvæle; blive af; blive tilovers; (im Kriege) falde; liegen „ blive liggende; bei et. „ blive ved; holde fast ved, paa-staa noget; et. „ lasien lade være med noget, bleibend blivende, varig, bleich bleg.

Bleiche f Bleghed c; Blegning o;

Blegeplads, Bleg o. bleichen bleges; v/a. blege. Bleicher m Blegmand c. Bleichsucht f Blegsot c. bleiern af Bly, Bly-; blytung; blygraa.

Bleihe f ----- Blei m.

Blend«... in Zssgu: „decke & f Blendering c; „laterne f Blændlygte c; „leder n Skyklap c; „« rahmen m Blindramme c; „werk n Blændværk, Sansebedrag n. Blende f Blændværk n; X Blendering c; Skyklap c; blind Dør c; blindt Vindue n; Niche c. blenden blinde; blænde; forblin

Blendling nr Blanding, Bastard c. Blendung fBlinding c; Blænding c; Forblindelse c.

Blesse f Blis c; blisset Dyr n. blessieren x£ saare.

Bleuel nr Banketræn, Tærskel c. bleueln: Wasche„ banke Vadske-bleuen banke, prygle.

Blick m Blik, Øjekast n; Blink, Glimt n; „feuer \L n Blinkfyr n. Blicke f (Fisch) Løjer c; Skalle c. blicken se, skue; blinke, glimte; „ lassen lade se, lægge for Dagen, vise.

blind 1. blind; mat, uigennemsigtig ; & „ laden lade med løst Krudt; „e Gasse lukket Gade; fig. „er Passagier blind Passager; 2. B„e(r) blind o; (beim Whist) blind Makker c.

Blind-... inZfsgn: „darm nr Blindtarm c; „Pressung f Buchb. Blindtryk n; „schleiche f Staalorm s.

Blindekuh f (Spiel) Blindebuk e. Blindheit f Blindhed o; (Glas) Uigennemsigtighed c. blindlings i Blinde, uoverlagt, blinken blinke, skinne. Blinkfeuer n Blinkfyr n. blinzeln blinke (med Øjnene). Blitz m Lyn n; Blink, Glimt n. Blitz-..., blitz-... in Zflgn: -stb» leitet m Lynafleder c; -bist« a. F mørkeblaa; -junge m Pokkers Dreng c; -strahl m Lyn-straale c; -zug m Lyntog n. blitzen lyne; blinke. [Fart.j Blitzesschnelle f: mit -medLynetsj Block m Blok c; sig. Klods c; Tallie c; Kartensp. Pulje c; Stamme, Talon c; -Haus n Bjælkehus n; Blokhus n; -schiff n Blokskib n; -wagen m Blokvogn c. [Blokadebryder c. Blockade/"Blokadeo; -nbrechernr blockieren blokere.

Blöd-..., blöd-... in Zffgn: -sichtig o. svagsynet; nærsynet; --stchtigkeit f Svagsynethed c; Nærsynethed o; -sinn m Aandssvaghed, Idiotisme c; Nonsens, Yaas n; F höherer -firm højere Vanvid n; -sinnig a. aands-svag, idiotisk; fjollet, blöde (Gesicht) svag; undselig, genert; enfoldig; frygtsom. Blödigkeit f Svaghed o; Undselighed c; Frygtsomhed c; Enfoldighed o.

blöken (Rind)brøle; (Schaf) bræge, blond blond, lyshaaret.

Blonde f Silkeknipling c. bloß blottet, bar, nøgen; adv. blot, kun.

Blöße f Nøgenhed, Barhed o;

svag Side, Blottelse c. bloß-geben, -setzen, -stellen blotte;

stille blot (for), udsætte (for), blühen blomstre (auch sig.). blühend blomstrende. [Buket e. Blume f Blomst c: (vom Wein)

Blumen«... in Zffgn: -beetn Blomsterbed n; -blatt n Blomsterblad n; -erde f Blomsterjord, Muldjord c; -flor m Blomsterflorn; -garten m Blomsterhave c; -gehangen, -gewinden Blomsterguirlande c; -kelch m Blomsterbæger n; -kohl m Blom-kaal c; -korb m Blomsterkurv c; -krone f Blomsterkrans c; H Krone c; -lese f Blomstersamling, Antologi c; -liebhaver m Blomsterelsker c; -macher m Blomsterfabrikant c; -Mädchen n Blomsterpige o; -mehl n Blomsterstøv n; -spräche f Blomstersprog n; -stander m Blomsterstativ n; -stengel m Blomsterstilk c; -ftrauß m Buket c; -tisch m Blomsterbord n; -tops m Urtepotte c; -zucht f Blomstergartneri n; -zwiebel f Blomsterløg n.

blumicht, blumig blomsterrig; blomsteragtig; blomstrende; (v. Stoff) blomstret.

Bluse f Bluse o.

Blut n Blod n.

Blut-..., blut-... in Zffgn: -aber f Blodaare, Vene c; -andrang m Kongestion c; -arm a. blodfattig, anæmisk; (-6) bundfattig; -armut f Blodmangel c; -auswarf m Blodspytning c; -bad n Blodbad n; -buche /"Blodbøg c; -durst nr Blodtørst c; -dürftig a. blodtørstig: -egel m Blodigle c; sig. Blodsuger c; -ffirben a. blodfarvet; -feiud m Dødsfjende c; -ftitt m Dompap o; Blodfinke c; -fluß m Blødning c; Hæmorrhoider pi.; -gefäß n Blodkar n; -geld n Blodpenge pi.; -gericht n Blodret c; -• gerüst n Skafot n; -geschwür n Blodbyld c; -gier f = -durst; -Hänfling m Graairsk c; -hoch, zeit f Blodbrylluppet (Bartho-

5*

lomæusnatten); „ju'ng «. ganske ung; „suchen tn Blodklump c; „mangel m Blodmangel c; „• rache f Blodhævn c; „reich a. blodrig; hovedrig; „reinigend a. blodrensende; „ro't a. blodrød; „riinftig «. blodig, blødende ; „sau'er «. meget haard, anstrengende; „sanger tn Blodsuger, Vampyr c; „schände f Blodskam c; „fchander tn Blod-skænder c; „schänderisch a. Blodskams- ; „schuld f Blodskyld c; „stillend «.blodstillende; „stürz tn Blodstyrtning c; „triefend a. bloddryppende; „umlauf m Blodomløb n; „urteil n Dødsdom c; „Vergießen n Blodsudgydelse c; „Vergiftung f Blodforgiftning c; „Verlust tn Blodtab ; „wassern Serumn; „we'nig adv. grumme lidt; „wurst f Blodpølse, sort Pølse c; „zeuge m Blodvidne n, Martyr c.

Blüte f Blomst c; Blomstring c.

bluten bløde; sich zu Tode „ forbløde sig.

Blüten-..., Bluten-... in Zssgn: „* alter n blomstrende Alder c; „knospe f Blomsterknop c; „-stand tn Blomsterstand c; „-wei'ß a. snehvid.

Blütezeit /'Blomstringstid o; fig. højeste Blomst c.

blutig blodig.

Bluts-... in Zssgn: „freund tn, „-Verwandte(r) Blodsslægtning c; „tropfen tn Bloddraabe c; fig. Blodsdraabe c; „Verwandtschaft f Blodsslægtskab n.

So vt f Byge, Kastevind c.

Bock tn (Ziegen„) Buk c; Rambuk c, Ramslag n; Kolbøtte c; (Turngerät) Hest c; (Kutscher„) Buk c; fig. Buk, Fejl c; F einen „ schießen begaa en Buk, gøre en Bommert; „ springen springe Buk.

Bock-..., bock-... in Zssgn: „beinig a.

stivbenet; fig. stædig; Ueber n Bukkeskind n; Ucitcr/dobbelt Stige c; „pfeife f Sækkepibe o; „sprung tn Bukkespring n; Kapriöl c.

bockig bukkelugtende; stridig, stædig.

Bocks-... ilt Zssgn: Uart ^ tn Bukkeskæg n; Jbeutel tn Stendunk c til Vin; Würzburger Vin c; „horn n Bukkehorn n; F ins „» horn jagen jage i et Musehul.

Boden tn Bund c; Jordbund o; Jord, Grund c; Gulv n; fig. Grundlag n; Loft n; Grund und „ Jord og Grund, Grundejen-dom; in Grund und „ i Bund og Grund.

Boden-..., boden-... in Zssgn: „• beschaffenheit f Jordbundsbeskaffenhed o; „feilster n Loftsvindue n; Uammer f Loftskammer, Tagkammer n; „-kreditanstalt f, Ured ilbank f Landmandsbank c; Uos «.bundløs; adv. umaadelig, usigelig; „raum m Loftsrum n; „satz nt Bundfald n; „zins tn Grund skat c; Pakhusleje c.

Bodmerei f Bodmeri n.

Bo fist $ tn Bovist, Ulvefis c.

Bogen m Bue, Kurve c; Krumning c; (Waffe) Bue c; (Geigen».) Bue c; (Papier) Ark n; in Bausch und „ en bloc; paa Slump.

Bogen-..., bogen-... in Zssgn: „-brücke f hvælvet Bro c; „dach n Buetag n; „deckethvælvet Loft n; „fenfter n Buevindue n; „» förmig o. buedannet; „gang tn Buegang c; „gewölbe n Buehvælving c; „Halle f Arkade c; „lampe /'Buelampe o; Uaubc f Løvbuegang o;. „licht n Buelys n; „Pfeiler tn Stræbepille c; „rundung f Bueform c; „schuß tn Bueskud n; „schütze tn Bueskytte c; „segne f Buestreng c;

Pæleorm c.

[ral i Artilleriet. Bombardier ro ehm. Underkorpo-bombardieren bombardere. Bomba'st ro sig. Svulst c; opstyltet Stil c.

Bombe / Bombe o. bombenfest bombefast. [sere.l bonitieren Landw. bonitere, tak-j Boot n Baad c.

^.strich J m Buestrøg n; ^.weise adv. arkevis.

Bohle / Planke c. bohlen klæde med Planker. Böhme m Bøhmer c.

Böhmin / Bøhmerinde o.

Bohne / Bønne c; sig. F nicht bie w ikke Spor.

bohnen bone, polere med Voks. Bohnen-... in Zssgn: ^.stange / Bønnestage c (a. eine lange Person); ^stroh n Ærtehalm c; F grob wie ^stroh grov som en Stud. Bohr-... in Zssgn: Jbrumten m ar-tesisk Brønd c; Zeisen n Bore-staal, Bor n; ^loch n Borehul n; ^.muschel / Boremusling c;

[bore i Sænk. bohren bore; ^ in ben Grund Bohrer m (Werkzeug) Bor n Bohrung / Boring c.

Boi m (Weberei) Boj n.

Boje >1/ / Bøje o.

Bolle H / Løg n, Knold Böller X m Morte'r c.

Bollwerk n Bastion c; Bolværk n (auch sig.).

Bolzen ro Bolt, Nagle c; (Plätte) Bolt c; (zum Flitzbogen) Pil o; G Kile c.

Boots-... in Zs.-stzgn: Zänker ro Dræg n; shaken ro Baadshage c; Jfnedjt ro Rorkarl c; glente pi. Baadsmandskab n; ^mann ro Baadsmand c.

Bord ro u. n Bræt n; Rand, Ræling c; Kant, Bred c; Hylde c; an „ om Bord.

Borde'll n Bordel n. bordieren kante, garnere.

Borg m Laan n, Kredit, Borg c. borgen laane, borge, tage paa Kredit.

Borger m Laaner e; Laangiver c. Borke / Bark e; (auf Wunde») Roe o.

Born m Kilde, Brønd c. [Børs c. Börse / Pengepung, Pung c; Börsen-... in Zssgn: ^bericht m Børsberetning o; ^Makler m Børsmægler c; ^schwindet m Børsjobberi n; ^spiel n Børsspekulation c.

Borst m Revne, Sprække e. Borstbesen m Fejekost c.

Borste f (Schweins^,) Børste c. borstig børsteagtig; børstet;

(Haar) strid; sig. ilter, stridbar. Borstwisch m Støvekost o.

Borte / Bort, Kant c; Kantning c, Kantebaand n. [mager c. Bortenmacher m Possement-Bös-..., bös'... tu Zssgn: ^artig a. ondskabsfuld; ondartet; ^artig-feit / Ondskabsfuldhed c; Ond-artethed o; ^willig a. ondsindet, ondskabsfuld; ^Willigkeit / Ondsindethed c.

Böschung /Skraaning, Skrænt c. böse 1. ond, slet; slem; daarlig; vred; 2. B^.(r) ondskabsfuld Person c; der Böse den Onde, Djævelen; 3. B„(s) Onde n; Synd c.

Bösewicht m Nidding, Skurk c. boshaft ondsindet, ondskabsfuld; arrig; hadefuld.

Bosheit /"Ondskab o; slet Streg c. böslich ondsindet, ondskabsfuld, bossieren bossere; modelere. Bota'nik / Botani'k e. bota'nisch botanisk, botanisieren botanisere. Botanistertrommel / Botaniser-kasse c.

Bote ur, S3otin / Bud, Sendebud n. botmäßig herskende; undergiven.

tn Spove c.

Botmäßigkeit f Herredømme n, Overhøjhed c; Lydighed c. Botschaft f Budskab n; Gesandtskab n.

Botschafter tn Gesandt s.

Böttcher tn Bødker c; -Ijolj n Stavtræ n; Schlägel m Bødkerhammer c; -zange f Baand-hage o.

Böttcherei f Bødkeri n. [c.\ Bottelier m Proviantforvalteij Bottich tn Kar n.

Bottler 4/ tn Proviantforvalter c. Bottlerei 4, f Proviantkammer n. Bowle f (bö'-I⁸) Bolle, Punchebolle c; Yinpunch c. boxen bokse.

Boy'kott tn Boykotning o. boykottieren boykotte, brach brak; fliegen ligge brak (auch sig.).

Brach«... in Zffgn: -fttfettn, -feld n Brakmark o; Schnepfe f, -Vogel [mark c. Brache /'Brak, Brakning c; Brakbrachen brakke, brakpløje. Brachsen tn (Fisch) Brasen c. Brackn (tn) Udskud, Vraggods n. brackig (Wasser) brak.

Brackwasser n Brakvand n. Bram-... \L in Zsign: -fege! n Bramsejl n; -stetige f Bramstang c.

Brama'rbaS tn Storpraler c. bramarbasieren prale, skryde. Brand tn Brand c; Brænding c; Brandsaar n; indbrændt Mærke n; Med. Koldbrand c; H Brand, Ruste; in-stecken sætte Ild paa. Brand-..., brand«... inZssgn: abläse f Brandvable c; abrief tn Brandbrev n; Tiggerbrev n; -ente f Gravand c; -fackel f Brand-fakkel c (o. /tø.); -fest a. ildfast, brandfri; -fleck(en) tn Brandplet c; -fuchs tn (Pferd) Fuks c; Student, Rus c (im 2. Semester); -geruch tn Brand-

lugt c; -giebel tn Brandgavl c; lieder n Saalelæder n; -leger tn Brandstifter c; -leg ung f Brandstiftelse c; -malnBrand-saar n; Brændemærke n; -» Malerei f Brandmaleri n; marken v/a. brændemærke; -• maner f Brandmur c; -meister tn Branddirektør c; -Opfer n Brændoffer n; -rede f ophidsende Tale c; -schaden tn Brandskade c; -schätzen ø/a. brandskatte; -schatzung/'Brand-skatningc; -sohle f Bindsaal c; -statte f, -stelle f Brandsted n, Brandtomt c; -stener f Brandskat c; -stifter m Brandstifter c; -stiftung f Brandstiftelse c; -wunde /* Brandsaar n. branden (See) brydes, skumme. Brander 4/ tn Brander c; & Brandrør, Fængrør n. brandig brændt, sveden; Med. angrebet af Koldbrand; ^ angrebet af Brand, Rust. Brandung f Brænding c. Branntwein tn Brændevin o; -• brenner tn Brændevinsbrænder c; -brennerei f Brænderi n; -. flasche /", F -pufft /* Brændevinsflaske , Lærke c; -schenke f Brændevinsudsalg n. branftig (Geruch) brændt, sveden. Brat-... in Zflgn: -apfel tn stegt Æble n; -bock tn Stegevender c; -fisch tn stegt Fisk o; -kar. toffeln f/pl. brunede Kartofler c/pl.; -ofen tn Stegeovn c; -. Pfanne f Stegepande c; -spieß tn Stegespid n; -wurst f stegt Pølse c.

braten stege; ø/n. stege, steges. Braten tn Steg c; /tø. ein fetter -en fed Bid; F den - riechen lugte Lunten; -brühe f Saft, Sky c; F -rock tn Stadsfrakke c; -« Wender tn Stegevender c. Bratsche J* f Bratsch c.

grødet.

und - vidt og

Brau-... inZssgn: Bottich m Bryg-gerkar n; -gerechtigkeit f Bryggeriprivilegium n; -Haus n Bryggeri, Bryggers n; Fessel m Bryggerkedel o; -fncrfjt m Bryggerkarl o; -meifter m Brygmester c.

Brauch m Brug c; Skik og Brug c. brauchbar brugbar, brugelig. Brauchbarkeit f Brugbarhed c. brauchen bruge, benytte; behøve, have Brug for.

Braue f Øjenbryn n. brauen brygge.

Brauer tn Brygger c.

Brauerei f Bryggeri n. braun 1. brun; - machen brune; (Eisen) bronzere; - braten brune; 2. 33- n brun Farve c. Braun-..., braun-... in Zfsgn: ^äugig a. brunøjet; -bier n mørkt 01 n; -gelb o. brungul; Jfoljt m Brunkaal c; -kohle f Brunkul n; -rot a. brunrød; -scheckig o. b runspættet; -stein m Brunsten [Brunette c.| Braune m brun Hest c; die -j Bräune f brun Farve c; Med.

Strubehostec; häutige - Group o. bräunen brune; 0 bronzere; sich - brunes, blive brun. bräunlich brunlig; solbrændt. Braus m Brus n; Støj c; in Saus und - i Sus og Dus.

Brausche f Slag n; Bule c.

Brause f Gæring c; Bruse c;

Vandkande c; Brusebad n. Brause-... in Zfsgn: Jbobrø Brusebad n; Jfopf m Brushoved n; -pulver n Bruspulver n; -wind m Vindbøjtel, Vindhas o. brausen 1.bruse, suse; sig.bruse op, fare op; 2. 33- n Brusen, Susen c.

Braut f Kæreste, Forlovede c; (am Hochzeitstage) Brud o; -anzug m Brudedragt c; -öettn Brudeseng c; -gabe /*, -geschenk n

Brudegave c; -gemach n Brudekammer n; -jungfer f Brudepige c; -tteib n Brudekjole c; -kranz m Brudekrans o; glente pi. Brudefolk pi.; -nacht f Brudenat o; -paar n Brudepar n; -ring w Forlovelsesring c; -schätz m Udstyr n; Medgift c; -stand m Forlovelsestid o; -* Werbung f Frieri n; -zug m Brudefølge n.

Bräutigam m Brudgom c; Kæreste,Forlovede o. [jomfruelig, bräutlich Brude -; Bryllups-; brav brav; tapper; artig. Bravheit f Bravhed c; Tapperhed o; Artighed c. bravo! bravo!

Brech-... in Zfsgn: -durchfall m Kolerine c; -eisen n, -stange f Brækjern n; -mittel n Brækmiddel n; -Nuß f Bræknød o; -pulver n Brækpulver n; -ruhr f Kolerine c; -Weinstein m Brækvinsten c.

brechen brække, knække; (Lichtstrahlen) bryde; (Flachs) bryde, brage; (Papier) folde sammen; (Obst) plukke; sig. kue; sich -brække sig, kaste op; (Wellen) brydes; v/n. brække, knække, gaa itu; briste; sig. brydes; (ti. b. Stimme) knække over. Brechung Brækken, Bryden c;

(Licht-) Brydning c.

Bregen m Hjerne c.

Brei m Grød c; Vælling c. breiig grødagtig, breit bred; weit bredt; sig. sich -machen gøre sig vigtig; j-n -schlagen gøre En mør, faa En overtalt.

Breite f Bredde c. breiten brede; udbrede, udsprede; (Mist) sprede.

Bremse f (Insekt) Brems c; S Bremse c; (anPferden) Brems c, Næsejern n.

bremsen bremse.

Bremser §§ m Bremser o. -

Brenn-... in Zffgn: Zeisen n Braen-dejern n\ Krøllejern n; ^glas n Brændeglas n; ^holzrr Brænde n; ^material n Brændsel n; ^Nessel/"(ohne Trennung Brennessel) Brændenælde c; ^.punkt m Brændpunkt n\ Spiegel m Brændspejl n.

brennbar brændbar.

brennen brænde; svide; brændemærke, indbrænde; v/n. brænde; fænge; es brennt der er Ildløs.

Brenner m Brændevinsbrænder c; (Ziegels) Teglbrænder c; (Gas^,) Brænder c.

Brennerei f Brænderi n.

brenzlig sveden.

Bresche f Breche c.

Brett n Bræt n; Præsentér-bakke c; Hylde c; ^.muhle f Savmølle c; Savværk n; *,• schneider m Langsavskærer c; ^.spiel n Brætspil n; ^stein m Brik o.

Bretter-... in Zffgn: Jbube f Fjæl-lebod c; ^.verschlag m Bræde-skillerum n; ^.zaun m Plankeværk n.

Brevier n Breviar n, Bønnebog o.

Brezel f Kringle c.

Bricke f (Fisch) Lampret c.

Brief m Brev n; Dokument n; Veksel o; ein ^ Nadeln et BrevNaale;    Adres

se o; ^beschweret m Brevpresser c; ^beutel m Brevsæk o; ,v bote m Postbud n; ^.kuvert n Konvolut c; ^felleisen n Postsæk c; Jfoftm m Brevkasse c; dinarse f Frimærke n; ^porto n Brevporto c; ^stellet w Brevskriver c; Korrespondent c; Brevbog o; ^ftit m Brevstil c; hasche f Brevtaske, Tegnebog c; „tftu&e f Brevdue c; ^träger

m Postbud n; ^.Wechsel m Brevveksling, Korrespondance c. brieflich skriftlig, pr. Brev. Briefschaften flpl. Brevskaber, Breve n/pl.

Brigadier m Brigadegeueral c. Brigg vL f Brig c.

Brike'tt n Briket o.

Brille f Briller pl.\ eine w tragen gaa med Briller.

Brillen-... in Zffgn: ^(ein)fassung f Brillestein; ^.machet m Optikus c; ^schlänge f Brilleslange c. bringen bringe; frembringe; indbringe ; volde; auseinander^, faa fra hinanden; beiseite skaffe til Side; rydde af Vejen; i-n dahin, dazu bringe, faa En til; es dahin, dazu ^ drive det til (at); bringe det saa vidt; et. fertig », blive færdig med noget; faa noget gjort; et. los„ faa noget løs; vorwärts^. fremme; zusammen^, føre sammen; samle, skrabe sammen; an sich w skaffe sig, købe; sig. an den Mann ~ faa afsat; auf die Seite skaffe til Side; et. hinter sich ~ faa noget udrettet; lægge Penge op; in Erfahrung „ faa at vide; mit sich „ medføre; et. über sich overvinde sig til noget; j-n um et. w skille En af med noget; ums Leben ^ skille ved Livet, tage af Dage; j-n unter den Boden o, fig. lægge En i Graven ; et. vor sich ^ faa noget udrettet; lægge Penge op; j-n zum Lachen faa En til at le; es zu et. ^ drive det til noget.

Brise \I/ f Brise, Kuling c. britisch britisk.

Britsche Pritsche. [sprød.) bröck(e)lig smuldrende; skør;] bröckeln smuldre.

Brocken m Smule c; Brudstykke n; pi. (Effen) Levninger dpi.

stykker.

[hed c.

brocken smuldre, br ække i Smaa-[skumme. brodeln koge, sy de; boble; Brodem m Damp, Dunst c. Broka't vi Brokade c.

Brombeere f Brombær n.

Bronze f Bronze c. bronzieren bronzere.

Brosame f Brødkrumme, Smule

Brosche f Broche o.

Bröschen n Brissel c.

broschieren Buchb. hæfte løst, brochere.

Broschiere f Brochure c.

Brot n Brød n; (Zucker) Top c; fig. Levebrød n; schwarzes -Rugbrød n; weißes - Hvedebrød n.

Brot-..., brot-... in Zssgn: -baum tn Brødfrugttræ n; -beutel & m Brødpose c; -erwerb m Levebrød n; -Herr m Husbond, Principal c; -korb m Brødkurv c; fig. j-m den -korb höher hängen sætte En paa smal Kost; -kruste f Brødskorpe c; -los a. uden Erhverv; brødløs; -neid vi Brødnid c; -rinde /"Brødskorpe o; -scheibe f Rundtenom c; -» schneidemaschine f Brødkniv c; -schnitte f Skive c Brød; -. schrank vi Madskab n; -studium n Brødstudium n; -zucker m Topsukker n.

Bruch (-) n Sump, Mose c.

Bruch O⁵) vi Bræk, Brud n; Revne c; Med. Brud n, Brist-ning c, Brok n; (im Papier) Fold c, Knæk n; (Zahlen-) Brøk c; (Stein-) Brud «; -band n Brokbaand n; -fläche f Brudflade c; -rechnung f Brøkregning c; -stein m Brudsten c; -stück n Brudstykke, Fragment n; -zahl /" Brøktal n.

brüchig sprød; skør; revnet, sprukken.

Brücke f Bro c.

Brücken-... in Zssgn: -bau m Brobygning c; -bogen m Brobue c; ~9elb n Bropenge pi.; -jorf) n Broaag n; -fopf m Brohoved n; -Pfeiler m Bropille c; -steg m Gangbro o; -wage f Decimalvægt o; -zoll m = -geld n.

Bruder m Broder c; - Liederlich Bygænger c; - Lustig gemytlig Fyr c; -kind n Brodersøn, Broderdatter c; -kinder pi. Sødskendebørn n/pl.; Jfufj m Broderkys n; -Iic6c f Broder-kærlighed c; -mord m Brodermord n; -morder m Brodermorder c.

Brüdergemeinde f Brødremenig-

brüderlich broderlig.

Brüderlichkeit f Brodersind n.

Brüderschaft f Broderskab n; -trinken drikke Dus.

Brüh-..., brüh-... in Zssgn: -heiß, -• warm a. koghed; fig. ganske frisk; -kartoffel« f/pl.kogte Kartofler c/pl.; -suppe f Bouillon c.

Brühe f Sky o; Kødsuppe c; Sauce c.

brühen skolde; (Wäsche) byge.

Brühl m Mose, Sump c.

brüllen brøle.

Brumm-... in Zssgn: -bar m, -bart m Brumbasse, Gnavpotte c; -» eisen n Mundharpe c; -kreise! m Rumlepotte c.

brummen brumme; knurre; summe; nynne; F sidde i Fæng-

sei, Brummen.    [flue c.)

Brummer m Brumbasse c; Spy-J brummig brummende, gnaven. Brunst f Brunst, Brunsttid c. Brunnen m Kilde c; Brønd o; Sunhedsbrønd c; -arztrn Badelæge o; -gast vi Brøndgæst, Badegæst c; -fresse H f Brøndkarse c; -kur f Brøndkur c; -» meister m Brøndmester c; -• rand m Brøndkarm o; -schwen-

[Brunst c.

værn n.

gel tn Brøndvippe c; ^zeit f Brøndsæson c.

Brunst f Brynde, Lidenskab c; brünstig lidenskabelig, sanselig;

inderlig. [c; Inderlighed c.l Brünftigkeit f Lidenskabelighedj brüsk brysk, brøsig.

Brust f Bryst n; Barm c; Liv, Snørliv n\ sig. Hjerte n. Brust-..., brust«... in Zssgn: J6etn n Brystben n; ^.beklemmung f Trykken c for Brystet; J&ilb n Brystbillede n; ^bohrer tn Brystbor n; ^feU n Brysthinde c; Mellemgulv n; ^fellentzün-düng f Brysthindebetændelse c; ^flosser m/pl. brystfinnede c/pZ.; ^Harnisch tn Brystharnisk n; Jjöbc/'Brysthøjde o; ^kasten tn, ^korb tn Brystkasse o; „• krank a brystsyg; ^.krankheit /" Brystsygdom c; Brystsyge c; ^latz tn Brystdug c; Brystsmække c; ^.lehrie f Brystning, Balustrade o; ^srhild tn und n (c-8 Insekts) Brystigold n; „* stimme f Bryststemme c; „-streif(en) tn Bryststrimmel c; ^ftüd n Brystbillede n; (v. Kleid) Liv n; ^.tuch n Brystdug c; Warze /" Brystvorte, Patte c; ^wehr f Brystværn n. brüsten: sich ^ bryste sig, prale (med).

Brüstung f Brystning c; Bryst-[Kuld n. Brut /■ Rugning c; Yngel c; Brut-... in Zssgn: ^henne /* Rugehøne, Liggehøne c; ^käfig tn Hækkebur n; ^.statte / Rugeplads c; sig. Arnested n; ^zeit f Rugetid o.

Brüt«... iit Zssgn: „onfMt/TJdrug-ningsanstalt o; ^apparat, ofen tn Rugeovn c. brüten ruge (auch sig.).

Bube tn Dreng, Knægt o; Slyngel, Skurke; KartensP. Knægt c.

BubeN'streich tn, -stück n Drengestreg c; Skurkestreg c.

Büberei f Skurkestreg c.

Buch n Bog c; Jbtnbet m Bogbinder c; ^binderet f Bogbinderi n; ,J>ntd tn Bogtryk n; drucker m Bogtrykker c; butderet / Bogtrykkeri n; v bruckfarbe f Bogtrykkerfarve c; Zecker /" Bog, Olden c; ^ftnf tn Bogfinke c; Führer tn, ^halter m Bogholder c; ^.führung f, Haltung f Bogføring c, Bogholderi n; ^handel tn Boghandel c; ^Händler tn Boghandler c; ^Handlung f Boghandel c; ^macher tn (Sport) Bookmaker c; ^mast f Bog, Olden c; ^stabe tn s. bsd. Art.; ^Weizen m Boghvede c; ^zeichen n Bogmærke

Buche /■ Bøg c, Bøgetræ n. buchen føre til Bogs, bogføre, buchen, büchen as Bøgetræ, Bøgetræs-.

Bücher-... in Zssgn: Abschluß K tn Opgørelse c; ^breitn Boghylde, Bogreol c; ^freund tn Bogelsker, Bibliofil c; usunde f Bogkundskab n; ^narr tn Bognar c; ^.saal tn Bibliotek n; ^ schrank tn Bogskab n; ^sucht f, ^.wut f Boggalskab c; Grübler tn Antikvarboghandler c; Wurm tn Bogorm c (auch /ig.). Buchs tn, ^bouttt tn Buksbom c. Büchse /■ Bøsse, Daase, Krukke c; (Gewehr) Riffel c; O Bøsning

Büchsen-... in Zssgn: -fleisch n henkogt Kød n; -gemüse n henkogte Grøntsager pZ.; -macher tn Bøssemager c; -ro hr n Bøssepibe c; Schaft tn Bøsseskæfte n; -schuß tn Riffel-, Bøsseskud n; -schütze m Riffelskytte c; spanner tn Jagtbetjent c.

Buchstabe tn Bogstav n; Typ.

Læse-

[reste c.

Svir c.

Type o; O in-N siger og skriver.

Buchstaben.... in Zffgn: -ratsel n Logogryf c; -schloß n Bogstav-laas c.

buchstabieren bogstavere, stave, buchstäblich bogstavelig.

Bucht f Bugt, Vig c; Krog c, Aflukke n.

Buckel 1. m Pukkel c; Ryg c; 2. f (Metalle) Bule o; (Haar-) :Bukkel, Krølle o. buck(e)lig pukkelrygget; puldet, bücken bøje; sich - bukke sig; gebückt bøjet, rundrygget; sig. nedbøjet.

Bück(l)ing m røget Sild n. Bückling m Buk n, buddeln grave op.

Bude f Bod, Butik c; Bræde-skur n; Stud. Hummer n. Budge't n Budget n.

Büfett n Buffet o.

Büffel m Bøffel c. büffeln Stud. arbejde, slide. Büffler m Stud. Slider, hest o.

Bug m Krumning c; (am Tier) Bov c; (am Schiff) Boug c. Bug...., bug-... in Zssgn: -lahm a. bovlam; -spriet \k n Bugspryd

Bügel m Bøjle o; (am Korbe) Hank o; Zeisen n Strygejern, Pressejern n; -ri em en m Stigrem c.

bügeln (Wäsche) stryge; (Kleider) presse.

Bugsierboot n Bugserbaad c. bugsieren bugsere.

Buhle m u.f Elskerinde), Kæ-buhleu bole; (um) bejle, fri (til); um et. - bejle til noget, tragte efter noget; (mit) kappes (med). Buhlerei f Boleri n; Koketteri n. Buhlerin/'Bolerske o; Elskerinde c.    [tig.)

buhlerisch bolersk; koket, løsag-)

Bühne f Scene, Skueplads c; Stillads n; Trib

Bühnen-..., bühnen«... in Zffgn: -» dichter m Teaterdigter c; -• gerecht a. passende for Scenen; -gewandt a. scenevant; pleiter m Teaterdirektør o; -Vorhang tn Fortæppe n; -lututb f Sætstykke n, Kulisse c; -Werk n Skuespil, Teaterstykke n.

Bulldogge f Buldog o. [Bulle c.

Bulle 1. m Tyr c. 2. f (Barm-)

Bullenbeißer m Bulbider c.

Bummel F m Driveri, Bumlerin;

[svire.)

bummeln drive omkring; bumle,)

Bummelzug §§ m langsomt Tog, F Bummeltog n. [Vagabond o.

Bummler m Drivert, Bumler c;

bummlig driveragtig.

Bund 1. m Forbund n; Pagt c; Forening c; Bind, Baand n; Turban c; Linning c; der Alte -det gamle Testament. 2. n Bundt, Knippe n.

Bündel n Bundt, Knippe n; Pakke c; (Kleider-) Bylt c; sein -schnüren snøre sin Randsel, pakke sammen.

Bundes«... in Zffgn: -festuug f Forbundsfæstning c; -genosse m Forbundsfælle c; -genossen« schast f Forbund n; -lade f bibl. Pagtens Ark c; -staat m Forbundsstat c; -tag m Forbundsforsamling, Forbundsdag c; -verwandtes) m Forbundsfælle c.

bündig overbevisende; fyndig, koncis; iur. retsgyldig, bin-

dende.    [gyldighed c.)

Bündigkeit fFyndighed o; Rets-) Bündnis n Forbund n, Pagt c. Bunker m Kulplads c, Kulskur n. bunt broget (auch sig.), spraglet; kulørt.

Bunzen m s. Punzen Bürde f Byrde c.

c.

kage c.

Bureau n Bureau, Kontor n.

Burg f Borg c; -graben m Borggrav c; -graf m Borggreve c; -Herr m Borgherre c; -verließ n Borgfængsel n; -Vogt m Borgfoged c; Slotsforvalter c.

Bürge m Borgen, Kautionist c.

bürgen borge, indestaa (for); gaa i Borgen (for).

Bürger m Borger c; -Brief m Borgerbrev n; -eib m Borger-ed c; -garde /"Nationalgarde o; -krieg m Borgerkrig o; -Meister m Borgmester c; -recht n Borgerret c; -schule f Borgerskole c; -sinn m Borgersind n; -steig m Fortov n; -wehr s Borgervæbning c.

Bürgerin f Borgeri'nde c.

bürgerlich borgerlig.

Bürgerschaft f Borgersamfund, Borgerskab n; Borgerstand c.

Bürgschaft f Kaution, Sikkerhed c; Borgen, Garanti c.

Bursch(e) m ung Mand c; Dreng c; Fyr, Knægt c; Kammerat c; Student c; Svend, Lærlinge; X Oppasser c.

Burschenschaft / Studenterkorporation c.

Burschenschafter m Korpsstudent burschiko'8 studenteragtig, burschikos.

Bürste f Børste c. bürsten børste.

Bürsten«... in Zflgn: -abzug m Typ. Børsteaftræk n; -binder m Børstenbinder c; -strich m Børstestrøg n.

Bürzel m Gump, Rumpe o. Burzelbaum m s. Purzelbaum, burzeln s. purzeln.

Busch m Busk c; Dusk, Tot c; sig. auf den - klopfen sondere Terrainet; -holz n Underskov o, Krat n; -klepper m Røver, Stimand c; -Werk n Buskads n.

Büschel m (n) Dusk, Tot c; H Klase c; Bundt, Knippe n.

buschig buskagtig; busket; krat-bevokset.

Busen m Barm s, Bryst n; (Meer-) Bugt c; -freund m Hjertensven c; -kraufe f, -• streif (en) m Bryststrimmel c; Kalvekrøs n; -nadel f Bryst-naal c; -tuch n Halstørklæde, Fichu n.

Buß-..., büß«... in Zflgn: -fertig a. bodfærdig; -fertigkeit f Bodfærdighed s; -geld n Bøde s, Bøder pi.; -predigt f Bodsprædiken c ; -Psalm m Bodssalme c; -- und Bettag m store Bededag c; -Übung f Bodsøvelse c.

Bu'ssard m (Vogel) Musvaag c.

Buße f Bod c; Bøde c; Tilsætning c, Tab n.

büßen bøde, undgælde for; seine Lust - tilfredsstille sin Lyst.

Büßer m, -in f bodfærdig c.

Butte, Bütte f Bøtte c; Kar n; (Trag-) Bærekurv c.

Büttel m Retsbud n; Bysvend e.

Butter f Smør n; (im Auge) Søvn c; -blume ^ f Smørblomst c; -brot n Smørrebrød n; belegtes -brot Smørrebrød n med Paalæg; -büchse f Smørdaase, -kande c; -faß n Smørtønde, -bøtte c; Smørkærne o; -kam« mer/"Srnørkarnrnern; -Maschine /" Smørkærne c; -milch/^Kærnemælk c; -stecher m Smørstikker c; -stulle f Stykke n Smørrebrød; -tu c tf (en) m, -wecke f Stykke n, Skive c Smør; Smør-[Smør.

buttern kærne; v/n. blive til

Butzen m (im Obst) Kærnehus n; (am Licht) Tande c; (im Auge) Søvn c; (in der Nase) Snot n, „Bassemand“ c. [glas n.)

Butzenscheibe f Okseøje, Maane-J

bzw. Abk. für beziehungsweise.

(Vgl. auch K, Sch und Z.)

Cello c.

[n.

[vogn n.

Cafe n Kafé e.

Cello (tsckM-ö) n Violoncel, [logerende c. Chambregarni'st m Pensionær, Champagner m Champagne c. Cha'mpignon m Champigno'n c. Chansonette f Chansonette c. Cha'os n Kaos n.

Chara'kternr Karakte'ro; Chiffer Chara'kter-..., chara'kter-... in Zssgn: ^bild n Portræt n; ^fest a. karakterfast; ^los a. karakterløs ; ^zug m Karaktertræk n. charakterisieren karakterisere. Charakteri stik f Karakteristik c. charakteristisch karakteristisk. Chaussee f Chaussé c; ^arbeiter m Vejmand c; ^.geld n Bompenge pl.\ ^geldeinnehmer m Bommand c; ^,haus n Bomhus n; ^.Wärter m Vejmand c. chaussieren anlægge Chaussé. Chef m Chef c.

Chemie f Kemi c.

Chemikalien pi. Kemikalier pl. chemisch kemisk; auf ^em Wege ad kemisk Vej.

Che rub m Keru'b c.

China n Kina; ærinde f Kina-bark c.

Chinese m Kineser o.

Chinesin f Kineseri'nde o. chinesisch kinesisk, chirurgisch kirurgisk.

Cholera f Kolera c.

cholerisch kolerisk.

Chor 1. m Kor, Sangkor n; 2. n (in der Kirche) Kor n; ^altar m Højalter w; ^amt n Altertj eneste c; ^hemd n Messesærk c; J&ett m Kannik o; ^Mantel m, ^,rock m Korkaabe, Messehagel c; säuger m Korsanger c.

Chora'l m Koral, Salme c.

Christ m Kristen c; Kristus; der heilige „ Julen; Julegave o; ^abend m Juleaften c; J&cium m Juletræ n; ^bescherung f Julegave c; ^.fest n Julefest c; kind n Kristusbarn n; ^tag m Juledag c.

Christen-... in Zssgn: ^kind n Kristenbarn n; bliebe f Kristenkærlighed c; ^mensch m Kristenmenneske n; ^.Pflicht i Kristenpligt c.

Christenheit f Kristenhed e.

Christentum n Kristendom c.

Christin f Kristen c.

christlich kristelig; kristen.

Christus m Kristus.

Chro'nik/'Krønike, Krønikebog c.

chronisch kronisk.

Clique f Klike c.

Clown m Klovn c.

Coupe Ä n Kupé c; Kaleche-

Couple't n Kuplet c.

Coura ge /'Kurage o.

Cousin m Fætter c.

Cousine f Kusine c.

da 1. adv. der; her; (zeitlich) da; hier und da hist og her; nu og da; wer hvem der?; ^ bin ich her or jeg; von ~ an fra den Tid af; nichts -! aa Snak! 2. ej. da; medens, endskønt.

da bei derved; ved, hos; samtidig, desuden; desuagtet; w bleiben blive ved sit; holde paa; paastaa; es bleibt „! det bliver derved!; ^ sein være med; være til Stede; være i Færd med;

unter

gang.

Dama'st tn Da'mask o. damasten Da'maskes. damaszieren damascere.

Dame f Dame c; (Spiel) Dam s. Dämelack F tn Fjols n.

Damen-... in Zfsgn: -abteil tro, coupé ro Damekupé c; -brett ro Dambræt ro; -kleid n Damekjole c; -schneider tn Dame-skræder c; -spiel n Damspil n; -stem tro Dambrik c; -Welt f Dameverden c.

Dach

ich bin -! det er jeg med til!

Dach n Tag n; Ly, Husly ro; - und Fach under Tag, i Ly; Jbobett tro Loftsrum n; -• beder tro Tækkemand c; -fenster n Tagvindue ro; -firft tn, -firste f Tagryg, Mønning c; Jfammer /"Tagkammer, Kvistkammer ro; -luke f Loftsluge c; -pappe f Tagpapn; -rinne/Tagrende c; -schiefer nr Tagskifer ro; Schindel f Tagspaan o; -sparren tro Tagspær n; -stein tn Tagsten c; -stroh n Tagstraa ro; Tækkehalm c; -stude f, -stubchen n Loftskammer, Tagkammer, Kvistkammer n; -stuhl tn Tagstol c; Kvist c; -traufe f Tagskæg n; Tagdryp ro; -Werk n. Tagværk n; -ziegeltro Tagsten c. Dachs m Grævling o; -6nu tn Grævlingegrav c; -hund tn Grævlingehund c.

Dachtel F f Ørefigen, Lussing o. da durch derigennem; derved, da-fern saafremt. da für for det, for den, derfor; i Stedet for; til Gengæld; ich bin nicht - jeg er ikke for det; ich halte - jeg holder for, mener; ich smut nichts - jeg kan ikke gøre for det.

Da-su'rhalten roMening c; meines -s efter min Mening, da-gegen imod det, imod den; derimod; tværtimod; i Sammenligning (med), da-heim 1. adv. hjemme, der hjemme, her hjemme. 2. D-ro Hjem n.

da'-her derfra; derfor, da-he'r herhen; af Sted. da^-hin derhen, dertil, da-hi'n af Sted, bort; borte; -sein være borte; være død; es -gestellt sein lasten lade staa hen. da hinab dor ned.

da-hinaus der ud, derhen, da hinein der ind. da-hingegen derimod, da-hinten der bag ved. dahinter bag ved; -kommen komme efter; sich -machen give sig i Lag med. da hinunter der ned.

Dahlie H f Georgi'ne o.

Dam.... 0*) in Zffgn: -geiß f Daa, Daahind c; -Hirsch tn Daahjort c; -kalb ro Daakid w; -tier w Daadyr n; -wild n Daavildt n. Dam-... (-) s. Damen-... da-malig daværende, da mals den damisch ør i Hovedet; taabelig, fjollet; adv. forbandet, da'mit dermed, med det, med den. bmiti't for at. dämlich F = dämisch.

Damm ror Dæmning c; Stenbro c; Chaussé c; -bruch tro Dæmningsbrud ro; -erde f Muldjord o; -seher tro Brolægger c; -weg tro Chaussé c.

dämmen dæmme, opdæmme;

hæmme; brolægge.

Dämmer-... inZssgn: -licht ro Halvlys ro, Skumring c; -schein tro Tusmørke ro; -stunde f Mørkning, Skumring c. dämmerig dæmrende, halvlys, halvmørk; taaget, drømmende, dämmern dæmre, gry; mørknes; blunde, halvsove; døse.

n.

[række; frembære.

Dämmerung f Skumring o, Tusmørke n; (Morgen-) Dæmring c, Gry n.

Dä'mon m Dæmon, ond Aand c. dämo'nisch dæmonisk.

Dampf m Damp c; Dunst, Røg, Os c; -bob n Dampbad n; -« bootnDampbaadc; -druckmesser m Damptrykmaaler c; -Heizung f Dampopvarmning c; -fesset m Dampkedel c; -klappe fDampventil c; -Maschine f Dampmaskine c; -roß F n Lokomotiv n; -schiff n Dampskib n; -* wagen m Dampvogn c, Lokomotiv n.

dampfen dampe; ryge. dämpfen uddampe; dæmpe; slukke ; koge ved Damp; stuve. Dampfer m Damper o, Dampskib [c; J Sordin c. Dämpfer m Dæmper c; Slukker dämpfig trangbrystet.

Dämpfung fUddampning c; Undertrykkelse c.

da-nach derefter, efter det, efter den; dertil, til det.

Däne m Dansker, Dansk c. daneben ved Siden af; tillige, derhos; desuden.

Dänemark n Danmark, danieder ned, til Jorden; -* liegen ligge syg; sig. ligge stille, være standset, dänisch dansk.

Dank m Tak o; Kamppris c; schönen-! mange Tak!; Gott sei -1 Gud ske Tak og Lov 1; j-m für et. «V wissen være En taknemmelig for noget; des Teufels - daarlig Tak, Utak o; -adresse f Takadresse c; -fest n Takkefest c; -gebet n Takkebøn c; -gefühl n taknemmelige Følelser c/pl; -opfer n Takoffer n; -sagung f Taksigelse c; v schreiben n Takskrivelse o. dank prp. takket være.

dankbar taknemmelig. Dankbarkeit f Taknemmelighed o. danken takke; gengælde en Hilsen; danke schön! mange Tak!; j-m et. - skylde En noget, dankenswert værd at takke for. dann saa, derpaa, derefter; -und wann nu og da, af og til. dannen: bon - derfra', af Sted, bort.

d(a)ran derpaa, derved, deri, dertil, derom, paa det, ved det, i det, til det, om det; -setzen sætte ind paa, vove. d(a)rauf derpaa, dertil, paa det, til det; (zeitlich) derpaa, derefter; saa; -gehen gaa med, gaa i Løbet; -hin henimod det; med det Formaal; under den Forudsætning; drauf und formt! fremad! ind paa dem!; braus und dran sein være paa Nippet

til.

D(a)raufgeld n Haandpenge pi. d(a)raus der ud af, ud af det, den; deraf, af det, den. darben trænge, lide Nød. dar bieten frembyde; række; tilbyde.

dar bringen overbringe, over-Dar-bringung f Overrækkelse c. d(a)rein derind, ind i det, den;

ind imellem ... d(a)rin deri, i det, den. bor-legen lægge for Dagen, fremsætte; godtgøre.

Dar-legung f Fremlæggelse c;

Godtgørelse c.

Dar lehen n Laan, Udlaan n. dar-leihen laane ud, udlaane. Dar leiher m Udlaaner, Laangiver c.

Darm m Tarm c; -bruch m Tarm-brok n; -fett n Ister n; -gicht f Kolik c; -grimmen n Mavepine o; -saite f Tarmstreng c; -• Verschlingung f Tarmslyngning

[række.

spille.

[c.

[at.

[Tomme c.

Darre f Tørring o; Tørreovn e;

Tæring c. dar reichen række frem; over-darren tørre paa Tørreovn. dar-stellbar til at fremstille, dar stellen fremstille; fabrikere, tilvirke; (eine Rolle) udføre, [Udførelse o. Dar stellung s Fremstilling c; bor-tun paavise, godtgøre. b(st)tiiftetderover, over det, den; derved, ved det; desangaaen-de ; imidlertid; paa Grund heraf; - hinweg sein være ude over; være hævet over. d(a)rum derom, om det; derfor; - bringen skille af med; - kommen blive af med, miste. d(a)runter derunder, under den, det; deriblandt, derimellem, das s. der.

Da-sein n Tilværelse, Eksistens daselbst der, dersteds, daß at; saa at, for at; als - til das selbe s. derselbe, datieren datere.

Da'tiv m Dativ, Hensynsform c. Dattel /"Daddel c; Daddelpalme o. Datum n Datum c.

Daube f Stave, Tøndestave o. Daner f Varighed c; auf die -i Længden; -obst n Gemme-frugte; -speisen f/pl. Konserver pi.

dauerhaft varig, holdbar.

Dauerhaftigkeit / varighed, Holdbarhed c.

dauern vare, vedvare; holde sig; vja. ynke, beklage; es dauert mich deiner, du dauerst mich det gør mig ondt for dig, jeg beklager dig.

Daumen m Tommelfinger c;

Däumling m (Handschuh) Tommelfinger c; (Zwerg) Tommeliden c.

Daumschraube f Tommelskrue c.

D(a)une f Dun n, Dunfjer c.

DauS n To, Toer c; Es n.

da von derfra, fra det; deraf, af det, den; derom, om det. da-vo'n bort, af Sted; Jfommcit: gut -kommen komme, slippe godt fra det; glansen løbe sin Vej, desertere; sich -machen løbe sin Vej, stikke af; -tragen sig. faa, hente sig. da-vor foran det, den; udenfor;

derfor, for det. da-wider derimod, imod det. da zu dertil, til det, den; noch -tilmed, desuden, da zugehörig dertil hørende, da-zmnal dengang; Anno - 1700 og Hvidkaal.

Dazu'tun n Medvirkning c. da zwischen derimellem, imellem dem; -kommen komme imellem, komme i Vejen; -treten, sich -legen lægge sig imellem. Da-zwischenkunft f Mellemkomst [gende.

da - zwischenliegend mellemlig-Debatte f Debat, Forhandling c. debattieren debattere.

Debü t n (m) Debut c.

Dechant m Dekan c.

2)ecf 4/nDækn; (DmniBuS-) Plads c oven paa; -bett n Overdyne c; -blattn (e-rZigarre) Dækblad n; -maniel nr Skalkeskjul, Paasku d n; -name m Pseudonymn; -Platz m (Omnibus) Plads c oven paa; -stroh n Tækkehalm c. Decke f Dække n; Tæppe n; Loft n; (Buch-) Bind n.

Deckel tn Laag n; Buchb. løst Bogbind n.

decken dække; bedække; skjule; (ein Hans) tække; X sich - dække sig, søge Dækning.

Deckung /"Dækning, dedizieren dedicere, defe'kt l. defekt. 2.D-nr Defekt c. De'fizit n Deficit n.

Defrauda'nt m Toldbesviger, Smugler, Bedrager c.

saadan.

defraudieren besvige, bedrage. Degen m Kaarde o; ^,gehenk -r, koppel / Kaardegehæng n; ,v= knopf m Kaardeknap o; ^quaste f Portepé c.

dehnbar strækkelig, udvidelig. Dehnbarkeit f Strækkelighed, Udvidelighed c.

dehnen strække, række; udvide. Dehnung f Strækning c; Udvidelse c; Udstrækning c.

Deich m Dige n; Dæmning c. Deichsel f Vognstang o; ^gabel f Gaffelstang c; ^.nagel m Stangbolt c; ^pferd n Stanghest o; ^.stange /“Vognstang c. dein, ~t, „ 1. din, dit; pl. dine pi.; 2. der (die, das) D^.e din, dit; bie 2Leu pi. dine pi.; din Familie.

deinetchalben, »wegen, «willen for din Skyld; paa dine Vegne, deinige, Deinige ---- dein 2. Deklamation f Deklamation c. deklamieren deklamere. Dekoration f Dekoration o. dekorieren dekorere, dekretieren dekretere. Delegierte(r) m delegeret o. delika't delikat.

Delikate'sse f Delikatesse o.

Deli rium n Delirium n.

Demant m (Poesie) ---- Diamant, dem-entsprechend, demgemäß dertil svarende; adv. følgelig, dem nach følgelig, derfor, altsaa. dem-nächst derefter, derpaa;

snart, med det første. Demokra't m Demokrat c. demonstrieren demonstrere, demoralisieren demoralisere, dem-ungeachtet desuagtet.

Demut f Ydmyghed o. demütig ydmyg, demütigen ydmyge.

Demütigung f Ydmygelse o. dem zufolge følgelig, altsaa. dengeln (Sense) harre.

Deutsch-dänisch.

Dengelstock m Harretøj n. Denk-..., denk-... in Zfsgn: ^art f Tænkemaade c, Sindelag n; ^ fähigkeit f Tænkeevne c; sichre f Tænkelære, Logik c; ^mal n Mindesmærke n; ^.münze f Medaille c; Schrift f Mindeskrift n; ^sprach m Tankesprog n; stein m Mindesten o; ^würdig a. mindeværdig; ^Würdigkeit f Mindeværdighed c; ^würdig« keiten^r. Memoirer,Erindringer c/pi.; ^zeichen n Mindetegn n; Mindesmærken; ^zettel m Huskeseddel o; sig. Sansekage. Lussing c. denkbar tænkelig, benfen tænke; mene, tro; have i Sinde, agte; mindes, ihukomme ; w auf tænke, pønse, spekulere paa.

Denker m Tænker c.

Denkungsart f — Denkart, denn thi; da; nach comp.: end; wo ist er hvor er han da? es sei daß ... med mindre, dennoch dog, alligevel. Tenunzia'nt m Angiver o. Depesche f Depeche c. depeschieren sende Depeche, deponieren deponere. Deputierte(r) deputeret o. der, die, das 1. art. -en, -et; den, det; bte pl. -(e)ne pl.; de pl.;

2.    pr. dem. den, det, pl. de;

3.    pr. rel. som, der, hvilken, hvilket, pl. hvilke.

der-art saaledes, af den Slags, i den Grad.

der artig af den Slags, derb fast, solid, drøj; kraftig;

djærv, plump; grov.

Derbheit f Fasthed, Soliditet o; Djærvhed, Plumphed c; Grovhed c.

der-einst engang (i Fremtiden), der-einstig fremtidig, tilkommende.

[Lige.

c.

stræbe efter.

deren hendes, dens, dets, deres; hvis.

derenl.halben, »wegen, »willen for hendes, dens, dets, deres, hvis Skyld, derer deres.

der gestalt paa den Maade, saa-ledes; i den Grad. ber-ßleidje» deslige, saadan; hvis der- (die-, das-)jenige han, hun, den, det; diejenigen zrl. de pi. derlei — der-gleichen. der-maleinst engang (i Fremtiden).    [ket.l

der malen for Tiden, for Øjeblik-] der-malig øjeblikkelig, nuværende.

dermaßen = der-gestalt, der- (die-, daS-)selbe den samme; han, hun, den, det; dieselben Jil. de pi.

Deserteu'r m Desertør c. desertieren desertere, [gaaende. des-falls i det Tilfælde; desan-des-gleichen deslige, hvis Lige;

adv. i lige Maade, ligeledes, des halb derfor, af den Grund, desinfizieren desinficere.

Despo't m Despot o. dessen hans, dens, dets; hvis. dessent-halben, »wegen, »willen for hans, dens, dets, hvis Skyld, dessen ungeachtet desuagtet. Defse'rt n Dessert c.

Destillier»... in Zssgn: abläse f De-stillérpande o; „kolben m Retort o.

destillieren destillere, desto desto, des; „ bester saa meget bedre, des bedre, des wegen ----- des-halb.

Detail n Detail c; „handel m Detailhandel c.

Detekti'v m Opdagelsesbetjent c. Deut m Døjt, Hvid c.

Deutelei f Spidsfindighed o. deuteln fortolke spidsfindigt, fordreje.

denten pege; (auf) pege paa, tyde paa; v/a. tyde, fortolke, udlægge.

deutlich tydelig, klar.

Deutlichkeit f Tydelighed c. deutsch l.o. tysk. 2.3)„nTyskn. Deutsche(r) Tysker c.

Deutschland n Tyskland n. Deutschtum n tysk Væsen n. Deutung f Tydning, Fortolkning

Dezember m December c.

Deze'nz f Sømmelighed c. dgl. Abk. für dergleichen, d. h. Abk. für das heißt, d. i. Abk. für das ist.

Diakonissin f Diakonisse o.

Diale kt m Dialekt c.

Diama'nt m Diamant o.

Diä't f Diæt c.

Diäta'r m Volontør c.

Diäten pi. Diæter pi. dich dig.

dicht tæt; adv. tæt, nær; „ dabei tæt ved, nær ved. [fatre.) dichten ¹ tætte; 4/ digte, kal-J dichten2 digte; opdigte; auf et. „ und trachten tænke paa og [i'nde c.

Dichterm Digter c; „in/’Digter-dichterisch digterisk, poetisk. Dichterling m Versemager, Rimsmed c.

Dichtheit/', Dichtigkeit/"Tæthedo. Dichtigkeitsmesser m Manometer, Aræometer n, Flydevægt c. Dichtkunst f Digtekunst c. Dichtung f Digt n, Digtning c. dick tyk; hoven; „e Milch Tykmælk c; F „tun brovte, prale. Dick-..., dick»... in Zssgn: „backig, „bäckig o. tykkindet, pluskævet; „bändig a. (b. Büchern) tyk; „» bauchig o. = „wanstig; „bein n Laar n, (b. Tieren) Kølle o; „» fellig, „Häutig o. tykhudet (o. sig.) ; „Häuter m Zook. Tykhuder c; „kopsm Tykhoved, Fæ n; „•

köpfig a. tykhovedet (a. fig.); v leibig a. tykmavet, før,»leibig-feit /Tørhed c; »tuet m Praler o; »tuerisch a. pralerisk; »tonnst f Tykvom, Tyksak c; »toanstig a. tykmavet.

Dicke f Tykkelse c, Sværhed c. Dickicht n Tykning o, tæt Krat n. die s. der.    [kvind c.)

Dieb m Tyv c; „in /" Tyv, Tyve-i Dieberei f Tyveri n.

Dieb(e)s-... in Zsign: »bande f Tyvebande c; »höhle f Tyvesmuthul n; flåterne /" Tyvelygte, Blændlygte c; »nest n Tyvesmuthul n; »schlüsiel m Tyvenøgle, falsk Nøgle c; »-sprache f Tyvesprog n. diebisch tyvagtig.

Diebstahl wi Tyveri n.

Diele f Bræt n; Brædegulv, Gulv n; Logulv n; Forstue c. dielen lægge Gulv, klæde med Bræder.

dienen tjene; (Ihnen) zu »,! til Tjeneste! med Fornøjelse! Diener m Tjener c; Buk n; stummer » (Nebentischchen) stum Tjener c.    [neri'nde c.]

Dienerin f Tjenestepige c; Tje-j dienern bukke og skrabe. Dienerschaft f Tjenerskab n. dienlich tjenlig, nyttig.

Dienst m Tjeneste c; Embede n, Plads o; » haben have Tjeneste. Dienst-..., dienst«... in Zs.'stzgn: »• alter n Tjenestealder, Ancien-netet c; »antritt m Tiltrædelse c (af Tjeneste, Embede); »» beflissen a. tjenstivrig; »bote m Tyende n; »eid m Embedsed c; »eiser m Tjenstiver c; »eifrig a. tjenstivrig; »fach n Departement n; »fähig o. tjenstdygtig; »fertig a. tjenstagtig; »fettiflfett /Tjenstagtighed c; »stet o. fri for Tjeneste; Jjert m Husbond c; Unecht m Tjenestekarl c; v leistung f Tjeneste c; ».lohn m Tyendeløn c; Gage c; »mädchen n, »magd /"Tjenestepige, Pige c; »ltmmt m Bybud n; »Pflicht / Tjenestepligt s; Værnepligt c; »Pflichtig o. tjenestepligtig; værnepligtig; ».reise /* Tjenst rejse c; ».rock m Uniform c; »* tuend a. tjenstgørende; ».un tauglich a. utjenstdygtig; ». willig a. tjenstvillig.

Dienstag m Tirsdag c. dienstbar tjenstpligtig, underdanig.

Dienstbarkeit f tjenende Forhold n; Underdanighed c. dienstlich tjenstlig, dies-... in Zffgn: »bezüglich herhen hørende, desangaaende; »falls i dette Tilfælde, i saa Fald; »jährig fra i Aar, dette Aars ;»mal denne Gang; »seit(s) paa denne Side; »seitig paa denne Side, hos os. dieser, diese, dieses od. dies denne, dette; diese pi. disse pi.

Dietrichm 1 .npr. Didrik; 2.Dirk [efterdi, eftersom, die-weil imidlertid, saa længe; Differenz f Difference c; Uenighed c.

diktieren diktere,

Dill ^ m Dild c.

Ding n Ting, Sag o; Tingest c Væsen n; guter »e 1 godt Humør, ved godt Mod. dingen tinge, fæste, leje; v/n. prutte, købslaa.

dingfest jur. retskraftig; bevist;

j-n » machen sætte En fast. Dingsda F: Herr », Hr. N.; aus » fra Xkøbing.

Dinkel ^ m Dinkelhvede, Spelt o Diöze'se f Stift, Sogn n. Diphtheri'tis f Difteritis c. Diplo'm n Diplom n. diploma'tisch diplomatisk, dir dig.

dire'kt direkte.

Direktion f Direktion e.

Dirne f Pige c; Tøs, Tøjte c. diskontieren diskontere. Disko'.it(o) tn Diskonto c. diskreditieren bringe i Miskredit, diskre't diskret.

Dispe'ns tn Dispensation o. disputieren disputere.

Dista'nz f Distance o.

Distel f Tidsel c.

Distelfink tn Stillids o. dividieren dividere.

Di'wan tn Divan c. d. Z. Abk. für dieses Zahres. d. M. Abk. für dieses Monats. Döbel tn Pløk, Tap c; \b Spiger n, Nagle c.    [mindste.!

doch dog, alligevel; jo; i detj Docht tn Væge c.

Dock n Dok c.

Docke f Baluster c; Prop, Stiver c; (Garn; Spielzeug) Dukke c. docken (Garn) dukke.

Doge tn Doge c.

Dogge f Dogge o.

Dohle f (Vogel) Allike o.

Dohne ^ (Jagd) Done c.

Doktor tn Doktor c; Læge c. Dolch tn Dolk c; -messer n Skedekniv, Tollekniv c; -stich tn, stoß ni Dolkestød n.

Dolde ^ f Skærm c.

Do'lmetsch(er) tn Tolk c.

Dom tn Domkirke c; Kuppel c; -Herr tn Domherre c; -kirche f Domkirke c; -pfaff tn (Vogel) Dompap c; -schule f Katedralskole c.

Donau f Donau.

Donner tn Torden o; wie vom -gerührt som lynslaaet; -gekrach n Tordenbrag n; -keil tn Tordenkile c; Vættelys n; -schlag tn Tordenskrald n; sig. Tordenslag n; -Wetter n Tordenvejr n; int. (zum) -Wetter! Død og Pine! for Pokker!

donnern tordne.

Donnerstag tn Torsdag c.

Doppel-..., doppel-... in Zsign: -• adler tn flakt Ørn c; -biern dobbelt 01 n; -buchstabe tn sammensat Bogstav n; -deutig o. tvetydig; -ehe f Bigami n; -• stillte f Dublet c; -laut(er) tn Tvelyd, Diftong c; -punkt tn Kolon n; -sinn m Tvetydighed c; -sinnig o. tvetydig; -tur f Fløjdør c; -Währung f Bimetal-lisme c; -züngig o. tvetunget; -züngigkeit f Tvetungethed c.

doppeln fordoble; doble, spille Tærning.

doppelt dobbelt.

Dorf n Landsby o; -gemeinde f Landsby menighed c, Landsogn n; -schulze nr Sognefoged o; -» Weiher tn Gadekær n.

Dorfschaft f Landsby c; alle Byfolkene.

Dorn m Torn c; Tjørn c; -busch tn Tornebusk c; -gebüsch n Tjørnekrat n; -röschen n Tornerose c; -strauch tn — -busch.

Dornen«..., dornen«... in Zffgn: -« krone f Tornekrone c; -Pfad tn (Poesie) Tornesti c; -voll a. tornefuld.

d ornicht, dornig tornet, tornefuld.

dörren tørre, ovntørre.

Dorsch tn Torsk o.

dort hist, der; hisset; -her derfra; -hin derhen.

dortig derværende.

Dose f Daase c.

Dosis f Dosis c.

Dotter m Æggeblomme c; -blume H f Løvetand o.

Dr. Abk. für Doktor.

Drache(n) tn Drage o.

Dragoner tn Dragon c.

Draht tn Metaltraad c; (Pech-) Begtraad, Risp o; F Penge pi.

Draht-..., draht-... in Zssgn: -antwort f Svartelegram n; -eisen

tende.

O n Trække plade c; -gestecht n Traadfletning c; -gestell n Hattestel n; -gewebe n Traadvæv n; -gitter n Traadgitter n -los a. traadløs; -lose Telegraphie traadløs Telegrafi c; -mufjte f Traadf abrik c; ^puppe/"Teaterdukke , Marionet c; isatte f Metalstreng c; -seilbahn /"Tovbane c; -zange f Trækketang c; Nip tang o; -zieher m Metal-trækker c. drahten telegrafere.

Drahtung s Telegram n. [kvik.] drall fyldig; spænstig; rask,J dramatisch dramatisk, dran = daran.

Drang m Trængsel c; Trang, Tilskyndelse o; Trængsel, Nød c.

drängeln F trykke, skubbe, drängen trænge, drive; trykke, skubbe; plage; besvære; tilskynde, nøde; sich - trænges, trykkes; flokkes, stimle s amtgang, Nød c.] Drangsal n (/") Trængsel, Mod-j dräuen (Poesie) true. drauf = darauf. drauS --- daraus.

draußen der ude, udenfor; ude; udenlands.

Drechselbank fDrejelad n, Drejebænk c. drechseln dreje.

Drechsler m Drejer o.

Drechslerei /"Drej er værksted n. Dreck m Snavs, Skidt n; Møg, Skarn n; Lort c; -filts F m Svinepels c; -feit m snavs Karl c. dreckig snavset, skiden.

Dreh-... in Zsign: Yachse f Omdrejningsakse c; Jbctljii f Reberbane c; Jbflitf f Drejebænk c; abrücke s Svingbro c; Gtz Drejeskive o; Krankheit f (der Schafe) Drejesyge o; -kreuz n Dreje-kors n, Korsbom c; -orgel s

Lirekasse c; -rolle f Maskin-rulle c; -scheibe /"Drejeskive c; -scheine!, -stuhl m Kontorstol c; østift m Bom, Aksel c.

drehen dreje, vende; (Drechslerei) dreje; (Garn) sno; (Pillen) trille.

Drehung f Drejning, Omdrejning c.

drei 1. tre. 2. D- f Tretal n; (Karten, Würfel) Tre, Treer c.

Drei-..., drei«... in Zsign: -armig a. trearmet; -blatt n Kløver c, Kløverblad n; Trekort n; -• bund ru Tripelalliance o; -decker m Tredækker c; -eck n Trekant o; -eckig a. trekantet; -» ei'nigkeit f Treenighed c; -fach, -fällig a. tredobbelt, trefold; -fa'ltigkeit f Treenighed c; -« farbig a. trefarvet; -fuß m Trefod o; -hutid ert tre Hundrede; -jährig a. tre Aars, treaarig; -ko'nigsfest n Helligtrekonger c; -mal adv. tre Gange; -malig a. tre Gange gentagen; -master m Tremaster c; trekantet Hat c; -rad n Tricykle e; -seitig a. tresidet; -silbig a. Trestavelses-; -sprachig a. i tre Sprog; -teilig a. tredelt; -teilung / Tredeling c; -zack m Trefork c; -zehn tretten; -zehnte(r) tret-[nig c.

Dreier m Treer c; ehm. Trepfen-

dreierlei tre Slags.

drein = darein.

dreißig tredive; D-er(in f) m tre-diveaarig Mand (Kvinde) c; -» ste(r) tredivte.

dreist dristig; overmodig; fræk.

Dreistigkeit/"Dristighed c; Frækhed c.

Drell m Drejl c.

drettieren (Weberei) tvinde haardt.

Dresch«... in Zsign: -flegel m Plej el o; -Maschine /" Tærskemaskine o, Tærskeværk n; -teimc / Logulv n.

stændig.

[Side.

Lirumlarum n.

[i; lide.

dreschen tærske; F prygle. Drescher m Tærsker c. dressieren dressere, afrette. Drillbohrer m Drillebor n. drillen plage, pine; eksercére; (bohren) drille.

Drillich m, Trilch m Drejl n. Drilling m Trilling c. drin = darin.

dringen trænge; in j-n - trænge ind paa, overtale En; auf et. -holde stærkt paa noget, dringend indtrængende, indsende.

dringlich indstændig; paatræn-Dringlichkeit f Indstændighed c; Nødvendighed c. drinnen derinde, inde. dritte (der, die, das) tredie. drittehalb halvtredie.

Drittel n, Dritteil n Trediedel c. dritlens for det tredie. droben der oppe, ovenpaa, oppe. Droge f Farve-, Material-, Medicinalvare c.

Drogen-... in Zssgn: -handel m Materialhandel c; -handler m Materialist c; -waren flpl. Ma-terialvarer c/pl.

Drogist m = Drogenhändler. Drohbrief m Truselsbrev n. drohen true.

Drohne f Drone, Vandbi c. dröhnen drøne, runge.

Drohung f Trusel c. drollig pudsig; morsom. Dromedar n Dromedar c. Dromme'te f (Poesie) Trompet c. Droschke f Droske c.

Droschken-... in Zssgn: -Halteplatz m Holdeplads c for Drosker; --kutsch er m Dro skekusk c. Drossel f (Vogel) Drossel c. drüben der ovre, paa den anden drüber ---- darüber.

Druck m Tryk n; Tryk n, Trykning, Udgave c; fig. Tryk, Eftertryk n.

Druck-..., druck-... in Zssgn: -bogen m trykt Ark n; -fehler m Trykfejl c; -feljlerbcrjetcsjniSn Trykfejlsliste c; -fertig a. trykke-færdig; -messer m Trykmaaler c; -Papier n Trykpapir n; -• pumpe f Trykpumpe c ; -fachen f/pl. Tryksager pl.; -schrift f Typer c/pl.; trykt Skrift, Værk n; -Werk n Trykværk n; trykt Værk n.

drucken (Bücher, Zeug) trykke, drücken trykke; klemme, presse; fig. nedtrykke, undertrykke; F sich - trykke sig; bøje sig; luske af; v/n. trykke, tynge. Drucker m Trykker, Bogtrykker c.

Drücker m Undertrykker c; (Tur-) Haandtag n, Klinke c. [keri n. Druckerei f Trykkeri, Bogtryk-drum — darum, drunten der nede, hist nede. drunter — darunter.

Druse f Druse, Blære c; (Pferdekrankheit) Snive, Krop c.

Drüse f Kirtel c. drüsig kirtelsvag, skrofuløs. Dtzd. Abk. für Dutzend, du du; bist - es? er det dig? Dublette f Dublet c. [Toste c.l Ducht vk f Dugt c; (am Boot)j ducken dukke, bøje; sich - bøje

sig ; dukke sig. [Hykler c.| Duckmäuser m Lurendrejer c;j

Dudelei f Lirekassemusik c, [tude, lire. dudeln blæse paa Sækkepibe; Dudelsack m Sækkepibe c.

Due'll n Duel c. duellieren duellere.

Due'tt n Duet c.

Duft m Duft c; Dis, Taage o. duften dufte; dunste, duftig duftende; diset, taaget. Dukaten m Dukat c. dulden taale, udholde; finde sig Dulder m Martyr c; lidende c.

rance c.

duldsam taalsom, tolerant. Duldsamkeit f Tole Duldung f Udholden o; Lidelse o; Tolerance c. dumm dum; tosset.

Dumm-..., dumm-... in Zssgn: „-brcift a. dumdri'stig; „dreistig-fcit/"Dumdri'stighed c; „topf "r Fæhoved n; „stolz a. dumstolt. Dummheit f Dumhed c. dumps dump, hul; trykkende; sløv; (Luft) indelukket, beklumret; muggen, dumpfig kvalm, beklumret; muggen.

Düne f Klit c.

Dung m Gødning o. düngen gøde.

Dünger m ---- Dung. dunkel 1. mørk; dunkel, mat; uklar; ubekendt; 2.D„ n Mørke n.

Dunkel-..., dunkel-... in Zffgn: „• braun a. mørkebrun; „farbig a. mørk; „sammes f PH ot. det mørke Kammer; „mann m Obskurant c; „werden n Mørke n, Aften c.

Dünkel m Indbildskhed o. dünkelhaft indbildsk.

Dunkelheit /"Mørke n; Uklarhed c. dunkeln mørknes, blive mørk. dünken tykkes, synes; sich „ indbilde sig at være. dünn tynd.

Dünne, Dünnheit f Tyndhed o. dünnleibig slank.

Dünnung f (b. Tieren) Lyske c. Dunst m Dunst c; Dis, Taage c; „kreis m Atmosfære c. dunsten dunste, dampe, dünsten dampkoge, stuve, dunstig dunstopfyldt; taaget, diset; trykkende, kvalm, durch 1. prp. gennem, igennem; ved, ved Hjælp af; 2. adv. igennem; ovre, itu; færdig, til Ende.

durch arbeiten gennemarbejde;

sich „ arbejde sig igennem, durchau's helt igennem, aldeles;

endelig, absolut, durch beißen bide over, bide itu. durch betteln: sich „ tigge sig igennem.

durch beuteln sigte, du'rch blattern blade igennem, durch bleuen gennemprygle. durch - blicken se igennem; „ lassen lade skinne igennem, antyde ; vja. (v<5v) gennemse; sig. gennemskue, durch-bo'hren gennembore, du'rch-brechen bryde igennem; brække over, brække itu; v/n. bryde igennem; knække, gaa itu; v/a. (v^>) gennembryde, du'rch-brennen brænde Hul igennem; vin. brænde igennem; F stikke af.

du'rch-bringen bringe igennem;

sich „ slaa sig igennem, durch-bro'chen gennembrudt.

Du rch bruch m Gennembrud n. durch denken (und gennemtænke, overveje, [igennem.! du'rch drängen: sich „ trænge sig] du'rch-dringeu trænge igennem; v/a. (y&s) gennemtrænge, durch-dri'uglich gennerntrænge-lig.    [Duft, parfumere.!

d urch-du'ftengennerntrænge medj durch-ei'le» gennemile, gennemfare. [den; hulter til bulter.) durch-eina'uder imellem hinan-J durchfahren køre, sejle, fare, rejse igennem; v/a. (?-”) gennemfare, gennemrejse. Du'rchfahrt f Gennemrejse c;

Gennemgang, Passage c. Du'rch-fall m Fiasko c; Diarré, durch-fallen falde igennem. du'rch - fechten udfægte; sætte igennem; sich „ slaa sig igennem. [nem, finde ud af det.) du'rch-finden: sich „ finde igen-|

itu.

Transit c.

[c; Udhugst c.

Højhed c.

durch-fle'chten gennemflætte. durch-flie'gen gennemflyve. durch-flie'hen gennemstrømme, durch so'rschen gennemforske. du'rch-fressen æde Hul i, gnave [forfrossen, durch - fto'ren gennemfrossen, Du'rch-fuhr f Gennemkørsel c;

[nemføre. du'rch-führen føre igennem; gen-Du'rch-gang m Gennemgang c;

Passage o; Transit c. du'rch-gängig gennemgaaende, almindelig.

Du'rch-gangs'... in Zssgn: ^handel m, ^Verkehr m Transithandel c; ^tuagcnwgennemgaaendeVogn c; m Transittold c; ^,zug m gennemgaaende Tog, Har-monikatog n.

du'rch-gehen gaa igennem; passere, gaa an; løbe bort, (von Pferden) løbe løbsk; v/a. ("-") od. (^-v) gennem vandre; sig. gennemgaa.

du'rch-gehends gennemgaaende. durch-gei'stigt beaandet, idealiseret.

du'rch-gleiten glide igennem, du'rch-glühen gløde, skinne igennem; v/a. (v-^v) gennemgløde, opflamme.

du'rch - greifen gribe igennem;

gribe ind, tage alvorlig fat. du'rch-greifend gennemgribende, energisk.

Du'rch-hau m Gennemhugning du'rch - hauen hugge igennem, hugge itu, hugge over; gennemprygle; sich ~ hugge sig igennem, du'rch-hecheln gennemhegle (auch du'rch-Helsen hjælpe igennem; sich „ slaa sig igennem, durch-i'rren gennemvanke. du'rch-jagen haste, ile igennem; v/a. (v-v) jage igennem; gen-nemile.

durch-kä'lten gennemisne. du'rch-kommen komme igennem; komme ud af det; komme godt fra det; komme sig, gaa det igennem; (im Examen) bestaa. durch-kreu'zen gennemkrydse, krydse.

Du'rch-lah m Gennemgang, Passage c; Løb, Sejlløb n. du'rchlasseu lade gaa, løbe, strømme, slippe igennem. Durchlau'cht/'Durchlauchtighed, [fyrstelig.

durch-lau'chtig durchlauchtig, du rch laufen løbe igennem; v/a.

(v-v) gennemløbe, du'rch-leben (a. v-v) gennemleve, du'rch-lesen gennemlæse, du'rch-leuchten lyse, skinne igennem; v/a. (v-v) gennemlyse, oplyse.

du'rch-liegen: sich w gennemligge sig.    [pere.l

durch-lo'chen gennemhulle, ku-J durch lö chern gennemhulle, durch-lu'ften udlufte, ventilere, du'rch-lügen: sich ^ lyve sig fra det.

du'rch-machen gennemgaa; ud-staa; (ein Examen) bestaa. Du'rch-iuarfchm Gennemmarch c. du'rch-marschieren marchere igennem.

Du'rch-messer m Diameter c. du'rch-mustern (a. ^v) undersøge, mønstre.

durch-nä'ssen gennembløde, du'rch-nehmen tage igennem; gennemgaa; sig. j-n gennemhegle En.

du'rch-pausen gennemtegne, kalkere.

du'rch peitschen gennempiske, dn'rch-prügeln gennemprygle. durch-que'ren rejse tværs igennem, gennemrejse, durch räu chern gennemrøge. durch rechnen regne igennem.

ennem.

tale o.

ennem.

søge, ransage.

Du'rch-reise f Gennemrejse o. du'rrh-reisen rejse igennem; v/a.

(v-tv) gennemrejse, durchreißen rive over, rive itu;

v/n. gaa midt over, gaa itu. du'rch-reiten ride igennem; v/a. (ein Pferd) gnave, bryde; sich ~ blive gennemreden. durchsägen save over; (v-v) gen-nemsave.

du'rchschauen se, kigge igennem; skinne igennem; v/a. (v-v) gennemskue.

durch-schau'ern gennemisne. durch scheinen skinne igennem, durchscheinend gennemskinnende, gennemskinnelig, du'rch-schießen skyde igennem; fare igennem; v/a. (v-v) gennemskyde (o. mit Papier), durch schi ffen gennemsejle. Du'rch-schlag m Dørslag n, Sigte c; Punsel c.

durchschlagen slaa igennem; bryde igennem; v/a. hugge igennem; gennemprygle; sig. sich ^ slaa sig igennem. Durchschlagskraft /"(e-å Geschosses) Perkussionskraft c. durchschleichen: sich ^ liste, snige ig ig

durch schlüpfen smutte igennem, durch schneiden skære igennem, over, itu; ("-") gennemskære; krydse.

Durch schnitt m Gennemskæring c; Skæring, Krydsning c; Profiltegning c. durchschnittlich gennemsnitlig. Durch schnitts-... in Zssgn: ^.anficht f Profiltegning c; ^ertrag m Gennemsnitsudbytte n; ^jahr n Middelaar n; ^preis m Gennemsnitspris c; ^summe f Gennemsnitssum c. durch schrei'ten gennemvandre. durch-schwe'lgen svire op. [me. durch-schwi'mmen gennemsvøm-

durch se'geln gennemsejle. du rch sehen se, kigge igennem; v/a. gennemse, gennemgaa. durchseihen af si, filtrere, du rch setzen sætte igennem; v/a. sig. sætte igennem, gennemføre; (w*5v) gennemtrænge, durch-seu'chen inficere, durch-seu'cht smittet, inficeret. Durch sicht f Gennemblik n, Udsigte; Gennemsyn, Eftersynn. du rch-sichtig gennemsigtig. Durch-sichtigkeit/'Gennemsigtig-hed c.

durch sickern sive igennem, du'rch-siebe» (Mehl) sigte, (Kohlen) harpe.

du rch spalten (a. v^) kløve, du'rch-sprechen drøfte, diskutere; telefonere.

durch sprengen galopere igennem; v/a. sprænge itu. durch stechen stikke igennem; (vv$w) gennemstikke, gennembore.

Durch-stech ereP f Lurendrej eri, Bedrageri n; hemmelig Af-[nem.

du'rch-stecken stikke, putte igen-durch-stehlen: sich „ stjæle, liste sig ig

Durch stich m Gennemstikning, Gennemskæring c. du'rch-stobern (a. v-v) gennem-snuse, gennemstøve. durch-stotzen støde igennem, støde Hul paa; (v-v) gennembore.

durch streichen stryge, fare, løbo igennem; v/a. stryge ud, udslette; (v-v) gennemstrejfe. durch-strei'fen gennemstrejfe. durch suchen (a. v-v) gennem-[ning c.

Durch-su'chung f Gennemsøg-durch-tanzen danse til Ende; danse itu; (v^v) tilbringe med Dans.

bløde.

[krydre.

dn'rch-trichtern tragte, durch-trie'ben dreven, durkdreven, snu.

Durch-trie'benheit f Durkdreven-hed c, Snuhed c. durch-wa'chen gennemvaage. durch-wa'rhsen: -es. Fleisch Kød med Fedtstriber i; -er Speck stribet Flæsk.

du'rch-walken valke igennem;

F gennemprygle. du'rch-wandeln vandre igennem;

v/a. gennemvandre. durchwandern = durch-wandeln. du'rch-warmen (o. vv5v) gennem-varme.

durch-wa'ten gennemvåde, dnrch-we'ben gennemvæve. Dn'rch-weg m Gennemvej, Gennemgang o.

durch-we'g gennemgaaende. durch weichen (a. v-v) gennem-[igennem. du'rch-wiuden: sich - sno sig dn'rch-wintern (a. overvintre.

du'rch-wühlen: sich - grave sig igennem; v/a. (v-v) gennem-rode.

du'rch-würzen (o.    gennem-J

dn'rch-zahlen (a. w-v) tælle igennem, tælle efter.    [kalkere,

du'rch-zeichuen gennemtegne, dn'rch-zieh en trække igennem; F sig. j-n nu gennemhegle En; v/n. drage, rejse, marchere igennem; v/a. (v-v) gennemrejse; gennemflette, gennemvæve.

Durchzug m Gennemrejse, Gen-nemmarch c; Gennemtræk c. dn'rch zwängen klemme, tvinge igennem.

dürfen turde; maatte, have Lov til; behøve; driste sig til, vove. dürftig trængende, fattig; tarvelig.

Dürftigkeit/"Trang, Fattigdom c; Tarvelighed c.

bitre tør; udtørret; tørret; ufrugtbar; vissen; skindmager. Dürre f Tørke c; Tørhed, Ufrugtbarhed c; Magerhed c.

Dnrst m Tørst c. dursten, dürsten tørste, durstig tørstig.

Dusel F m Rus o; Svimmelhed c; Drømmeri n.    [døsig.)

duselig F beruset, ør; svimmel;] düster skummel; mørk; diset;

sig. trist.    [hed c.

Düsterheit f Mørke n, Skummel-Dutzeud n Dusi'n n. dutzendweise i Dusi'nvis.

Duz-... in S sign: -btuber m Dus-broder c; ^fuß m: mit j-m auf dem ^.fuße stehen være dus med

En.

duzen dutte, sig du til En; sich -være dus.

Dynami't n Dynamit c.

Dynastie" f Dynasti n.

D-zug m D-tog, Gennemgangstog n.

Ebbe f Ebbe s.

ebben blive Ebbe; sig. dale, svinde.

ebd. Abk. für ebendaselbst, eben 1. a. jævn, flad; plan; zu -er Erde i Stueetagen; 2. adv. lige, netop, just, akkurat; --daselbst sammesteds; -daher

samme Steds fra; ^derselbe den selv samme; -so ligesaa.

Eben«..., eben-... in Zssgn: -bild n udtrykte Billede; -bürtig a. jævnbyrdig; -falls adv. ligeledes; -holz n Ibentræ, Ibenholt n; -maß n Symmetri c; -mäßig a. symmetrisk; jævn

[jævn.

Oenef Slette c; Flade c; Plan n. ebenen s. ebnen.

Ebenheit f Jævnhed o.

Eber m Orne c; Vildsvin n. Eberesche H f Røn c; Rønnebærtræ n.

Eber-raute f -reis ^ n Ambra o. etiiteu jævne; glatte; sig. udj ævne, bilægge.

Echo n Ekko n, Genlyd c. echt ægte; (Wein usw.) uforfalsket.

Echtheit f Ægthed o.

Eck-... in 8støn: -Haus n Hjørnehus n; -Pfeiler m Hjørnepille c; -stein m Hjørnesten c; Afviser c; -zahn m Hjørnetand c.

Ecke f Hjørne n; Krog c.

Ecker f Agern n; Bøgenød o; -n pi. Olden c. eckig kantet (o. sig.). edel ædel; adelig.

Edel-..., edel-... in Zsign: -bärtig a. adelbaaren; -dame f, -snut f adelig Dame, adelig Frue c;-gesinnt,-herzig a. højsindet, ædelmodig; -Hirsch m Kronhjort c; -knabe m Page c; -mamt m Adelsmand c; -mutm Ædelmodi ghed c; -mütig a. ædelmodig; -reis n Podekvist o; -stim m Ædelmodighed c; -sitz m Her-regaard c; Herresæde n; -stem m Ædelsten c, -weiß ^ n Edel-weiss c; -wild n Kronvildt n. Efeu ^ m Vedbend c.

Efse'kt m Mekt c; Virkning o. Esse'ften pi. Effekter n/pl. effektuieren G effektuere, ega'llig; (Gewebe,Zeug) ensartet, Egel m Igle c.

Egge f Harve, eggen harve.

Egoismus m Egoisme c. egoistisch egoistisk, eh, ehe(r) 1. adv. forhen, tidligere; snarere, hellere. 2. cg. før, førend.

Ehe f Ægteskab n; wilde - polsk Ægteskab n.

Ehe-..., ehe-... in 8 støn: -band n Ægteskabsbaand n; -bett n Ægteseng c; abrechen vjn. be-gaa Hor; -brecher m Horkarl c; -brecherin f Horkvinde c; -• brecherisch a. utro i Ægteskab; -» bruch m Ægteskabsbrud n; --bund m Ægtepagt o; -srau f Ægtehustru c; -gatte m Ægtemand, Ægtefælle c; -gattin f Ægtehustru c; -gemahl(in/') m = -gatte, -gatti»; -Hälfte f Ægtehalvdel c; Jfjew m Ægteherre o; bleute pi. Ægtefolk pi.; -los a. ugift; -losigkeit f ugift Stand c; Cølibat n; -ummt m gift Mand, Ægtemand c; -» paar n Ægtepar n; -Pflicht f ægteskabelig Pligt c; -recht n ægteskabelig Ret c; -sache f Ægteskabssag c; Scheidung f Skilsmisse c; istand m Ægtestand c; østifter m Ægteskabsmægler c; -Verlöbnis n Trolovelse c; -Vertrag m jur. Ægtepagt c; -weib n --- -frau. ehedem fordum.

ehelich ægteskabelig; -e Kinder ægte Børn. ehelichen ægte.    [rende.]

ehemalig fordums; forhenvæ-j ehemals fordum, eher s. eh.

ehern af Malm, af Bronze; sig. haard, streng, ehestens med det første.

Ehr-..., ehr-... in 8støn: -abschnei-bcr m Æreskændere; -begier-(de) f Ærgerrighed c; Jbegierig a. ærgerrig; -erbietig a. ærbødig; -erbietigkeit f, -erbietung Ærbødighed c; -furcht f Ærefrygt e; -furchtsvoll a. ære-frygtsfuld; -gefühl n Æresfølelse c; -geiz m Ærgerrighed c; -geizig a. ærgerrig; -liebe f

Ærekærhed c; -liebend a. ærekær; -los a. æreløs; -losigkeit f Æreløshed c; -sucht f Æresyge c; -süchtig a. æresyg; -» würden: ($uer -tø. Deres Velærværdighed; -würdig a. ærværdig.

ehrbar ærbar; hæderlig.

EhrbarkeitÆrbarhed c\ Hæderlighed c.

Ehre f Ære c.

ehren ære, hædre.

Ehren-..., ehren-., in Zssgn: -amt n Ærespost o, -bezeigung f Æresbevisning c; -bürget m Æresborger c; Verklärung f Æreserklæring c; -fest a.grund-hæderlig, brav; -geleit n festlig Ledsagelse o; -halber adv. for Skams Skyld; -kränkung f Æresfornærmelse c; -lohn tn Hædersløn c; -mtum m Hædersmand o; -Mitglied n Æresmedlem n; -Pforte f Æreport c; -» rettung f Æresoprejsning c; -rührig a. ærerørig; -fache f Æressag c; -sold m = -lohn; -stelle /'—-amt; -strafe fÆres-straf c; -titel m Ærestitel c; -voll a. ærefuld; -Wort n Æresord n; -zeichen n Ærestegn n; Orden c; X Distinktion c.

ehrenhaft hæderlig.

Ehrenhaftigkeit f Hæderlighed c.

ehrlich ærlig, redelig; skikkelig.

Ehrlichkeit f Ærlighed, Redelighed c.

et! ih! saa! - -! ja saa!

Ei n Æg n.

Ei'..., ei-... in Zflgn: -dotier tn, -« gelb n Æggeblomme c; -rund a. oval, aflang; -weih n Æggehvide c.

Eibe - f Taks c, Takstræ n.

Eibisch H m Lægestokrose c.

Eich-... in Zfsgn: -amt n Justér-kammer n; -apfel tn Galæble n; -baum m Egetræ n; -horn

n, -Hörnchen n, -katze f, -kätzchen n Egern n; -maß n Justérmaal n; justéret Maal n; -meistcr tn Justérmester c.

Eiche f Eg c, Egetræ n.

Eichel /‘Agern n; (Karte) Klør o.

eichelförmig agernformet.

Eichelmast s Olden c/pl.; Olden fedning c.

eichen¹ af Egetræ, Egetræs-.

eichen2 justére.

Eichen-... in Zssgn: -holz n Egetræ n (Ved); Egeskov c; -Wald(ung

f) m Egeskov c.

Eicher tn Justérmester c.

Eichung f Justéring c.

Eid m Ed c; einen - leisten aflægge Ed.

Eid-..., erd-... in Zfsgn: -bruch tn Edsbrud n; -brüchig a. mensvoren ; -brüchige(r) Meneder c; -genoß tn edsforbunden c; -ge-nossenschaft f Edsforbund n.

Eidam tn Svigersøn c.

Eidechse f Firben n.

Eider m (/*), -gans /*, -Vogel m Ederfugl c.

6ibcr-b((t)uueit/7pZ.Ederdunn/pZ.

eidlich edelig.

Eier-... in Zssgn: -becher tn Æggebæger n; -kocher tn Æggekoger c; -suchen tn Æggekage c; -* schale f Æggeskal e; -stock tn Æggestok c.

Eiser tn Iver c; Vrede, Hidsighed c.

Eiferer tn Ivrer c; Fanatiker c.

eifern vredes, blive, være vred; (gegen) ivre (imod); (mit) kappes (med).

Eifersucht f Skinsyge, Jalousi c.

eifersüchtig skinsyg, jaloux.

eifrig ivrig.

eigen egen; særegen, ejendommelig; sær.

Eigen-..., eigen-... in Zssgn: -artig a. ejendommelig; -dünkel tn Indbildskhed c; -händig a.

værk.

egenhændig; adv. med egen Haand; bliebe/"Egenkærlighed c; Jtob n Selvros c; ^mächtig a. egenmægtig; „name mEgennavn n; ^.nutz m Egennytte c; ^ nütz i g a. egennyttig; „sinn m Egensindighed c; ^sinnig a. egensindig; Uvifle m Selvraa-dighed c; ^willig a. selvraadig.

Eigenheit f Ejendommelighed c; Særhed c.

eigens særlig, udtrykkelig.

Eigenschaft f Egenskab c.

Eigenschaftswort n Tillægsord, Adjektiv n.

eigentlich egentlig.

Eigentum n Ejendom c.

Eigentümer m Ejer, Ejermand c; Un f Ejeri'nde c.

eigentümlich tilhørende; til Eje; (-viv) ejendommelig.

Eigentü'mlichkeit f Ejendommelighed c.

eignen: sich„ egne sig (til), passe sig (for).

Eigner m Ejer, Ejermand o.

Eil«..., eil-... in Zfsgn: Uwte m Ilbud n; ^fertig a. ilfærdig, hastig; Fertigkeit f Ilfærdighed c; Hastværk n; Fracht f: in ^.fracht som Ilgods; ^gut n Ilgods n; ^marsch & m Ilmarch c; U)oft f Brevpost c; ^wagen m Ilvogn, Diligence o; ^juø m Iltog n.

Eiland n 0 c.

Eile f Skyndsomhed, Hast c.

eilen v/n. und sich ^ skynde sig, ile, haste.

eilends i Hast, skyndsomst.

eilig hurtig, skyndsom; presserende ; es w haben have Hast-[Hast.

eiligst skyndsomst, i største

Eimer m Spand c.

ein 1. (Zahlwort) jt, ^.er, ^e, ^eS een, et; w Uhr, JS Klokken et. 2. (Art.) ~e, ~ en, et.

3. pron. ind. „tt En, nogen, man.

Ein akter m Enaktsstykke n. ein aktig enakts. ein-a'nder hinanden, hverandre, ein arbeiten: sich ^ arbejde sig ind i.

ein armig enarmet, ein-äschern lægge i Aske; opbrænde.

ein atmen indaande.

ein äugig enøjet.

ein balsamieren balsamere.

Ein balsamierung/"Balsamering. Einband m Indbinding c; Bind

ein-bedingen indbefatte, medtage (i en Handel, Aftale), ein begriffen inklusive, cin-behalten holde tilbage, ein-beißen bide i. ein berufen indkalde, ein-biegen bøje inad; krumme; v/n. (in den Weg) dreje ind (paa Vejen).

ein bilden: j-nr et. ^ bilde En noget ind; sid) et. ^indbilde sig; tænke sig noget; sich viel auf et. cu gøre sig meget til af noget. Ein bildung f Indbildning c; Indbildskhed c.

Ein bildungs kraft f, -vermögen n Inbildningskraft, Fantasi c. ein binden binde ind, binde sammen, (ein Bnch) indbinde, ein-blasen indblæse; indgyd©; tilhviske.

ein-bläuen (Wäsche) blaane. ein bleuen: sig. j-m et. ^ banke noget ind i En.

Ein blick m Indblik n. ein brechen bryde (ind i); (eine Tür) slaa ind, sprænge; v/n. styrte sammen; bryde ind; bryde frem; die Nacht bricht ein Natten falder paa. ein-brennen indbrænde, ein bringen bringe ind; indbrin-

sætte til.

[tertrykkelig.

trykke.

[velighed c.

Uskyldighed c. ein-faltigjævn: trohjertet, naiv;

[flette.

vere.

ge; (Versäumtes) indhente; (Ver« lust) genoprette.

Ein-bruch tn Indbrud n; Sammenstyrtning o; (der Nacht) Frembrud n.

ein bürgern give Borgerret, naturalisere ; sich ^ faa Borgerret; blive hjemmevant.

Ein buße f Tab n, Skade c. ein büßen miste, gaa Glip af;

[inddæmme, ein dämmen, ein deichen inddige, ein-dorren tørre ind. ein-drängen: sich „ trænge sig ind. ein dringen trænge ind; trænge sig ind.

ein dringlich indtrængende; ef-Ein-dringling m uvedkommende c; paatrængende c.

Eiu-druck m Indtryk n. ein-drucken trykke ind (i); paa-[prente.

ein drücken trykke ind (i); ind-einen — einigen, ein-engeu indsnævre.

Einer m Ener c.

einerlei' een Slags, samme Slags;

es ist ^ det er ligegyldigt. Einerlei' n Ensformighed c. ein ernten indhøste.

ein fach enkelt; simpel,ligefrem;

tarvelig.

Ein-fachheit /"Enkelhed o; Tar-ein-fabelu (t-e Nadel) træde; sig.

anstifte, indlede, ein fahren køre, sejle ind; v/a.

køre ind; (Pferde) tilkøre. Einfahrt f Indkørsel, Indsejling c; Port, Indkørsel o.

Ein fall m Indfald n (auch sig.);

Sammenstyrtning c. ein fallen falde i, falde ind; styrte sammen; jig. falde ind; sich et. w lassen falde paa noget. Ein falt f Enfoldighed c; Jævnhed c; Umistænksomhed c;

[enfoldig.

Ein faltspinsel m Tosse o; Fjols fbrecher) paagribe.) ein-fangen fange, indfange; (Ver-l ein farbig ensfarvet, [ramme.) ein-fassen indfatte, kante, ind-) Ein-fassung f Indfatning, Kant c. ein-fetten smøre, indsmøre med

Fedt.    [kelovnen.)

ein-feuern fyre i, lægge i Kak-J eiu-finden: sich „ indfinde sig, møde.

ein-flechten flette ind (i); sig. ind-ein-fließen flyde ind, flyde ud (i); ein Wort w lassen indskyde et

Ord.    [indgyde.)

ein flößen hælde i; sig. indgive,)

Ein fluß m (b. Gewässern) Indløb, Udløb n; sig. Indflydelse o. ein-flußreich indflydelsesrig, eiu-flüftern tilhviske, indgive, ein fordern indkræve, opkræve, ein-formig ensformig, monoton. Ein förmigkeit /"Ensformighed c. ein friedigen indhegne, ein-friereu fryse fast, fryse inde. ein fügen indskyde, indføje. Ein-fuhr f Indførsel c; ^artikel m Indførselsartikel o; ^handel m Indførselshandel c; ^verbot n Indførselsforbud n; ^,zoll m Indførselstold c. einführen indføre; importere; (iit tin Amt) indsætte, installere.

Ein führung f Indførelse c; Importering c; Indsættelse c.

Ein gabe /" Indgivelse o; Betænkning c; Ansøgning c; Klageskrift n.

Ein gang m Indgang, Adgang c; Indledning c; (b, Waren) Tilførsel c.

ein-gangS i Begyndelsen, ein-gattern omgive med Stakit, Rækværk.

ein geben (Arznei) give ind; sig. indgive, indskyde; (titte Bittschrift) indle

[mindes.

nedgrave, ein greifen gribe ind (i); gøre Ein-griff m Indgreb n.

Ein halt m Standsning c; w tun standse.

[paa Gled, sufflere.) hjælpe ind (i); hjælpe]

ein gebildet indbildsk; indbildt;

Math. imaginær, eingeboren indfødt; medfødt; Bibi. enbaaren.

Ein gebung f Indlevering c; sig. Indskydelse c. ein gedenk: sein komme i Hu,J ein gefallen indfalden, ein gefleischt inkarneret, ein gehen gaa ind; (v. Geld) komme ind; (von Briefen) indløbe; skrumpe, krybe ind; ophøre, gaa ind; vja. indgaa. Ein-gemachte(s) n Syltetøj «. ein gemeinden inkorporere, indlemme (i en Kommune). [c.l Ein gemeindung f Inkorporation] ein genommen indtagen; von sich w indbildsk, selvtilfreds, ein gesandt indsendt, ein geschränkt indskrænket. Ein-geschranktheit/"lndskrænket-hed c.

ein-gestehen tilstaa, bekende.

Ein geweide n Indvolde pi. Ein-geweihte(r) indviet c. ein gewöhnen vænne til; sich ^ blive hjemmevant, ein gewurzelt indgroet. [som. ein gezogen tilbagetrukken, en ein-giehen hælde i; skænke i. ein gittern indhegne med Gitter, ein gleisig enkeltsporet, ein gliedern indlemme, ein-graben indgrave, indgravere, [Indgreb (i).

ein-halten holde tilbage, standse; holde, overholde, (Zeit) passe; sich - holde sig inde; v/n. holde inde, standse.

ein-handeln tilkøbe sig, indkøbe;

mit indbefatte i Købet, ein-handigeu overlevere, overrække.

Ein händigung f Overlevering c. ein hängen hænge 1. ein-haurhen indaande; indblæse, ein-hauen: auf j-n ^ hugge ind paa En; v/a. hugge, slaa ind; indhugge.    [landsk.

einheimisch indfødt; indenein-heimsen indhøste, bjærge. Ein-heit /"Enhed c; Enkelttaln. ein heitlich ensartet, ensformig, ein heizen lægge i Kakkelovnen, fyre i. ein-helfen ein hellig enstemmig.

Ein helligkeit f Enstemmighed c. ein-he'r herhen, hen ad Vejen, ein-he'rfahren komme kørende, ein-holen hente ind; gaa i Møde i Procession; indhente.

Ein horn n Enhjørning c. ein hüllen indhylle; indsvøbe, einig enig.

einigemal nogle Gange, [enes.) einigen forene; sich blive enig,] einiger (einige, einiges) nogen, noget; einige pi. nogle pi. einigerma'ßen nogenlunde. Einigkeit f Enighed c. [sion c.) Einigungsamt n Forligskommis-J ein-impfen indpode, ein jagen jage ind (i); indjage, ein jährig etaarig. Einjährig-Freiwillige(r) X m en-aarig frivillig c. ein kapseln: sich „ indkapsle sig. Einkapselung f Indkapsling c. ein kassieren indkassere.

Ein kauf m Indkøb n. ein kaufen indkøbe. Ein-kaufspreis m Indkøbspris c. Ein-kehr f Ophold n; Bedested n, Kro c; „in sich selbst Selvfordybelse o.

ein-kehren bede, tage ind; bei j-m „ besøge, se ind til En; in sich ru fordybe sig i sig selv. ein kerben gøre Indsnit (i), ein kerkern sætte i Fængsel.

klæde.

En.

[behage.)

[indlogere sig.)

ind.

Einkerkerung f Fængsling c. ein klagen indklage, paastævne, ein klammern indklamre. [c.l ©ttt-flstitgw Samklang,Harmoni} ein kleben indklæbe, ein kleiden iklæde (a. sig.); indeklemme. ei»-klemmen klemme ind; inde-ein-klinken lukke med Klinken, ein knicken knække; v/n. knække sammen.

ein kochen henkoge; sylte, ein kommen komme ind; (b. Geld) indkomme; (b. Briefen) indløbe; um et. ^ ansøge om noget.

Ein kommen n Indtægt c; ostener f Indkomstskat c. ein-krahen kradse ind (i), indkradse.

Ein künfte pi. Indtægter cspl. ein-laden indlade (i); indbyde, invitere.

Ein ladung f Indladning c; Indbydelse c; ^starte f Indbydelseskort M.

Ein lage f Indlæg n; Indskud n;

(beim Spiel) Indsats c.

Ein laß m Adgang, Entré c;

karte f Entrébillet n. ein lassen indlade, lukke ind; (Tischlerei) indlægge; sich auf (in) et. ^ indlade sig paa (i) noget; sich mit j-m ~ indlade sig med [(b. Zeug) krybe ind. ein-laufen løbe ind; indløbe; ein läuten ringe ind. ein leben: sich „ leve sig ind (i), ein legen lægge ind (i); (Früchte) nedlægge, sylte; (Fleisch) salte; (Tischlerei) indlægge; Berufung „ appellere Sagen; eine Fürbitte ^ gaa i Forbøn for; Ehre ^ indlægge sig Ære; Verwahrung „ nedlægge Protest, ein leiten lede ind (i); indlede. Ein leitung f Indledning c. ein lenken dreje ind (i, paa); sig. dreje af, stemme Tonen ned.

ein lernen lære udenad; indprente sig. ein-lenchten være indlysende ;j ein leuchtend indlysende, ein-liefern indlevere. Ein-lieferung f Indlevering c. ein-liegen være indlagt (in einem Brief).

ein-logieren give Logis; sich „j cin-losen indløse; indfri.

Ein lösung f Indløsning, Indfrielse c.    [sylte.l

einmachen lægge i, komme i;j ei n mal een Gang; ^ über (um) das andere den ene Gang efter den anden; auf ^ paa een Gang; (--) engang; nicht „ ikke engang.

Ein-malei'ns n lille Tabel o. ein malig som skeer een Gang Ein marsch m Indmarch c. ein marschieren indmarchere, ein mauern indmure; indemure, ein mengen indblande; sich in et.

^ blande sig i noget, ein-mieten leje ind. einmischen — einmengen, ein-münden udmunde (i), ein mütig enstemmig; endræg-tig.    [Endrægtighed c.j

(Siw-mutißfcit /'Enstemmighed c;j ein nähen sy i; sy ind, lægge [tægt c.

Ein nahme f Indtagelse c; Ind-ein-nehmen tage ind; indtage;

(den Kops) gøre ør, fortumlet, ein-nehmend indtagende.

Ein nehmer m Oppebørselsbe-tjent o.

ein-nicken falde i Søvn. ein nisten: sich bygge Rede; sig. sætte sig fast.

Ein-ode f Udørk c. ein ölen smøre med Olie. ein packen pakke ind, indpakke ein passen indpasse, tilpasse, ein-pauken: sig. j-m et. w banke noget ind i En.

ein pfählen indpæle, palisadere, ein-pfarren indlemme i et Sogn. ein pferchen sætte i Fold; indelukke.

ind i.

[sigelse c.

tale En.

[ind; sig. indprente, ein-pflanzen plante (i), plante ein-pfropfeu indpode; proppe [i Lage.

ein pökeln nedsalte, salte, lægge ein prägen indpræge; indprente, ein pressen presse sammen; presse ind (i).

ein quartieren indkvartere, [c.l Ein-quartierung / Indkvartering} ein quellen udbløde, lægge iBlød. ein rahmen indramme, ein-räuchern gennemrøge. ein räumen bringe i Orden; til-staa: indrømme.

ein-rechnen medregne, indbefatte.

Ein rede f Indvending c; Ind-ein-reden indgyde; indbilde; overtale til; vin. j-m ^ sige En imod; auf j-n „ søge at over-[gælde.

ein-reiben indgnide; sig. gen-Ein-reibung f Indgnidning o. ein-reichen indlevere, indgive, ein reihen indordne, indrangere; X indrullere.

ein-reißen gøre en Rift i; indridse; nedrive; v/n. faa en Rift; sig. gribe om sig. ein-renken sætte i Led. ein-rennen: eine Tür „ rende en Dør ind, op.

ein richten indrette; arrangere; , (eine Wohnung) udstyre, møblere ; Lhir. sætte i Lave; sich -indrette sig; sætte Bo.

Ein richtung f Indretning c, Arrangement n; Udstyr n. ein riegeln lukke inde. ein rosten ruste.

ein rücken rykke, flytte ind; (in Zeitungen) indrykke; v/n. X rykke ind.

ein rühren røre, udrøre.

Eins f Ettal n; Ener c; s. ein. eins enig; es ist alles ^ det er lige meget, ligegyldigt, ein sacken putte, komme i Pose;

F stikke i Lommen, ein salzen nedsalte, ein sam ensom; enlig.

Ein samkeit f Ensomhed s. ein-sammeln indsamle. Ein-sammler m Indsamler c.

m Indsættelse c; Indsats c; (von Bechern) Indskud n; (am Hemd) Indlæg n; ^.gewichte n/pl. Skaallodder n/pl. ein säuern syre. ein-saugen indsuge (auch sig.). ein-sanmen kante, sømme, einschalten indskyde; interpolere ; Fernspr.: sætte i Forbindelse.

ein-scharfen indskærpe.

ein scharren nedgrave; begrave.

ein-schätzen sætte i Skat.

Ein schätzung/'Skatteansættelse, Skatteligning c; ^skommission / Ligningskommission c. ein-sch enken skænke i; j-m ~ skænke for En. ein schicken indsende, ein-schiebenskyde ind; indskyde, ein-schietzen skyde ind, skyde ned, skyde om; (ein Gewehr) indskyde ; (Geld) indskyde; sich ^ indskyde sig; øve sig. ein schiffen indskibe.

Ein schiffung f Indskibning c. ein schirren lægge Seletøj paa, spænde for. ein schlafen sove ind. ein schläfern dysse i Søvn; gøre ufølsom.

Ein-schlag m Haandslag n; (Blitz) Nedslag n; Omslag n, Konvolut c; Bilag n; (Weberei) Islæt c. ein schlagen slaa ind; slaa itu; pakke ind, kuvertere; lægge ind (i); (ein Kleid) lægge ind; (e-n Weg) slaa ind paa; vjn. (auf)

Deutsch-dänisch.

[fattet, inklusive.

skære.

anbefale.

[fuld.

slaa løs (paa); give Haandslag, slaa til; (vom Blitz) slaa ned; fig. lykkes, trives, einschleichen und sich ^ liste sig ind; sig. indsnige sig. ein-schleppen slæbe ind; sig.

(Seuchen) indbringe, ein schließen indelukke, indeslutte ; indlægge, vedlægge; indbefatte.

einschließlich (einschl.) medindbe-ein-schlucken sluge, nedsluge. ein schlummern slumre ind. ein-sch lürfen søbe, slubre i sig. Ein-schluß m (Brief) det indlagte, ein-schmeicheln: sich „ indsmigre sig.

ein-sch melzen smelte ind. ein-schmieren indsmøre; tilsøle. ein-schmuggelu indsmugle, ein-schneiden skære ind, ind-[indgribende. ein - schneidend indtrængende; ein schneien sne inde.

Ein schnitt m Indsnit, Hak n. ein schnüren binde sammen; indsnøre.

ein schränken indskrænke; begrænse ; sich indskrænke sig. Ein schränkung f Indskrænkning

ein schrauben skrue ind, skrue i. Ein schreibebrief m anbefalet, rekommanderet Brev n.

Ein-schreibegebühr f Indskrivningspenge pi.

ein-schreiben skrive ind; indskrive ; indføre; ^ indskrive, [skride ind. ein schreiten gaa, træde ind; fig. ein schrumpfen skrumpe ind. ein schüchtern gøre bange, skræmme.

Ein schüchterung /"Intimideringc. Ein schuß m (Geld) Indskud n;

(Weberei) Islæt c. ein schütten hælde i, komme i. ein segnen velsigne, indvie; vie;

konfirmere; ordinere; kaste Jord paa.

Ein-segnung f Velsignelse, Indvielse c; Vielse e; Konfirmation c; Ordination c; Jordpaa-kastelse c.

ein-sehen tage i Øjesyn, undersøge; indse, begribe; vin. se ind, se i.

Ein sehen n: ein w haben have Indseende med; skride ind. ein-seifen indsæbe, ein-seitig ensidet; sig. ensidig. Ein seitigkeit f Ensidighed c. ein senden indsende.

Einsender m Indsender o.

Ein sendung /"Indsendelse c; Ind-sending c.

ein-senken sænke ned (i), ein setzen sætte ind; indsætte; indstifte; (e-e Kommission) nedsætte; vjn. begynde; J falde ind.    [stiftelse c.)

Ein setzung /"Indsættelse c; Ind-J Ein-setzungsworte n/pl. Indstiftelsesord n/pl.

Ein-sicht/" Indblik n ; Gennemsyn n; sig. Indsigt c. ein sichtig, ein sichtsvoll indsigts-Ein-siedelei / Eremitbolig c.

Ein siedler m Eneboer, Eremit c. ein siedlerisch som en Eremit, Eneboer-.

ein-siegelu forsegle. [knap. ein silbig Enstavelses-; fig. ord-ein-sinken synke i, synke ned; synke sammen.

einspannen spænde ind (i);

(Pferde) spænde for. Ein-spänner m (Wagen, Rock) Enspænder c.

ein spännig Enspænder-, ein-sperreu indespærre, indelukke.

ein spinnen spinde ind (i).

Ein spräche f Indsigelse c; ^ er« heben gøre Indsigelse, ein sprechen: bei j-m ~ se ind til

- 99 —

[ge; stænke.

kuldkaste.

Annektion c.

Enighed c.

einsprengen

En, besøge En; v/a. indgive, indgyde, ein sprengen sprænge; ispræn-ein-spriugen springe ind, springe i; Arch. danne et Huk. ein spritzen indsprøjte.

Ein spritzung f Indsprøjtning o. Ein spruch m Indsigelse c; erheben gøre Indsigelse, ein spurig ensporet, einst, einstmals fordum; engang, ein stampfen stampe ind, stampe ned.

ein stauben blive støvet, ein stäuben tilstøve, ein stechen stikke ind (i), ein-ftecken putte ind, stikke ind; stikke i Lommen (auch sig.); (das Schwert) stikke i Skeden; (Personen) arrestere, ein stehen: ^ für træde i Stedet for; indestaa for. ein-steigen stige ind. ein stellen stille ind, sætte ind; engagere, antage; standse, holde inde med; (die Arbeit) nedlægge; sich indfinde sig. einstig fordums; tilkommende, ein stimmen: in et. samtykke, bifalde; stemme i med. ein stimmig enstemmig.

Ein stimmigkeit f Enstemmighed c.

ein stopfen stoppe ind (i), ein stoßen støde ind (i); støde itu. ein streichen stryge ind, smøre ind; (Geld) stikke i Lommen, ein-streuen strø ind (i); indstrø. ein strömen strømme ind. ein studieren indstudere, ein-stürmen storme ind.

Ein-sturz m Sammenstyrtning c. ein stürzen styrte sammen; (auf) styrte løs paa; v/a. omstyrte, [foreløbig, ei'nst-weilen (a. --v) imidlertid, einst-weilig midlertidig, foreløbig.

Einwand(e)rer

ein-sudeln tilsøle.    [dags-,

ein-tägig een Dag gammel, En-ein-taurhen dyppe (ned, i), ein tauschen tilbytte sig. ein-teilen inddele.

Ein teilung f Inddeling c. ein-tonig ensformig, monoton. Ein-tönigkeit f Ensformighed o. Ein-lracht/'EndrW'gtighed,Enighed c.

ein trächtig samdræ'gtig, enig. Ein-trag m Indførelse c; Skade o, Afbræk n; Indtægt c; j-m ^ tun gøre En Afbræk, ein tragen bære ind; indføre, indregistrere; (Gewinn) indbringe.    [tiv.

ein-träglich indbringende, lukra-eiit-trdnfeit: j-m et. w lade En undgælde for noget, ein-träuseln dryppe i. ein-treffen indtræffe, ankomme; gaa i Opfyldelse, ein-treiben drive ind; inddrive, ein-treten træde ind, gaa ind; für j-n w forsvare En; indestaa for En; sig. indtræde, indtræffe; v/a. stampe fast; (bie Tür) sparke ind, sparke op. ein-trichtern tragte i; jig. j-m et. „ tylle noget i En.

Ein tritt m Indtrædelse c; Adgang o; Begyndelse c. ein trocknen tørre ind, svinde. ein tröpfeln dryppe i. ein tunken dyppe (i), ein üben indøve, ein verleiben indlemme, inkorporere; annektere.

Ein verleibung f Indlemmelse c;

[else c.

Ein vernehmen n (god) Forstaa-ein-verstanden enig.

Ein verständnis n Forstaaelse o;

[Rod.

ein wachsen vokse, gro ind; slaa Ein-wand m Indvending c. Ein-waud(e)rer m Indvandrer o.

Ein-wand(e)rung/'Indvandring c. ein-wandsfrei uimodsigelig; (von Zeugen) uangribelig, ein-warts indad.

sig.

ein-wandern vandre ind.

[vande.

ein wässern lægge i Blød, ud-ein-weben indvæve; sig. indflette, ein-wechseln indveksle, tilbytte [bløde.

ein weichen lægge i Blød, ud-ein-weihen indvie.

Ein weihung f Indvielse c. ein wenden indvende.

Ein wendung f Indvending c. ein werfen kaste ind; (Scheiben) slaa ind, ud; (eine Bemerkung) indkaste; indvende, ein wickeln indsvøbe, svøbe ind. ein wiegen vugge i Søvn. ein willigen indvillige, samtykke.

Ein willigung f Samtykke n. ein windeln (ein Kind) svøbe, ein wintern fryse inde; blive Vinter.

ein wirken indvirke (paa).

Ein wirkung f Indvirkning c. ein-wohnen bo, logere; sich-blive husvant.

Ein wohner m Indbygger c; -« zahl f Indbyggerantal n.

Ein wohnerschaft f samtlige Indbyggere pi.

Ein-wurf m Indvending c; (am Briefkasten) Aabning c. [fast. ein wurzeln slaa Rod; sig. gro Ein-zahl f Enkelttal, Ental n. ein zahlen indbetale, ein-zählen tælle med, medregne. Ein-zahlung f Indbetaling c. ein zäunen indgærde, indhegne. Ein zäunung f Indhegning c. ein zeichnen indtegne, indskrive. Einzel-... in Zffgn: -ding, -wesen n Individ n; -fall m enkelt Tilfælde n; -haft f ensomt Fængsel n; -verkauf m Detailsalg n. Einzelheit f Enkelthed, Detail o.

ein ziehen trække ind; inddrive; inddrage, konfiskere; gefäng-lief) - fængsle, arrestere; (Nach-richten) indhente; v/n. drage ind; flytte ind.    [geløs.]

einzig eneste; enestaaende,ma-J Ein zug m Indtog n; Indflytning c.    [(i).I

ein-zwangen tvinge, presse ind} Eis n Is c.

Eis-..., eis-... in Zs.'stzgn: Jmljit f Glidebane c; Slædeføre n; Skøjtebane c; -bär m Isbjørn o; Jbeine n/pl. Grisetæer c/pl.; -• berg m Isfjeld n; -blume f (om Fenster) Isblomst c; -brecher m Isbryder c; -frei a. isfri; -gang m Isgang c; -gran a. isgraa; sig. ældgammel; JfaTt a.i'skold; -keller m Iskælder c; skrant ^ n Isplante c; -Maschine f Frysemaskine c; -meer n Ishavn; -schölle f Isflage c; -schrank m Isskab n; -schuh nr Skøjte c; -sporn m (am Hufeisen) Brod c; -Vogel m Isfugl c; -zapfen m Istap c; -zeit f Geol. Istid c. Eisen n Jern n; Lænker c/pl.;

Hestesko c; Fælde c.

Eisen-..., eisen«... in Zffgn: -bahn f Jernbane c; -bahnfrarhtwagen m Godsvogn c; -bahnwärter m Banevogter c; -beschlag m Jernbeslagn; -blechn Jernblik n;--fresier m sig. Storpraler c; -gieher m Jernstøber c; -guß m Jernstøbning c; -guhware f Støbegods n; -haltig a. jernholdig; -hammer m Hammerværk n; -■ handler m Jernhandler c; Isenkræmmer c; -hart a. j ernhaard; -hut ^ m Stormhat c; -Hütte f Jernværk n; -fram m Isenkram n; Isenkrambod c; -kraut ^ n Jernurt c; -oxyd n Jernilte n; -Ware f Jernvare c; -Werk n Jernværk n; Jernsager pi. eisern af Jern, Jern-; jig. jern-

haard, streng, ubønhørlig; varig, uforanderlig, eisig iskold, isnende, eitel tom, værdiløs; forgængelig; forfængelig.

Eitelkeit /'lomhed0; Forgængelighed c; Forfængelighed c. Eiter tn Materie, Pus c; Edder c. Eiter-..., eiter... in Zffgn: ^artig o. materieagtig; J&cule f Byld, Blodbyld c.

eiterig som indeholder Materie, eitern afsondre Materie, bulne. Eiterung f Forbulning, Bullenskab c.

[c.

[tar.

lærer 0.

[folk, Ellefolk pl.

[melse c. Empfindung f Følelse, Fornem-Empfiudungs-..., empfindungs-... in Zssgn: ^fcihig a. følsom, modtagelig; Fähigkeit/'Følsomhed, Modtagelighed c; a. ufølsom, følesløs; ^lofigkeit f Uføl-

[Modbydelighed c. Ekel tn Kvalme c; Væmmelse, ekel væmmelig, ækel; kræsen;

pirrelig, vanskelig, ekelhaft væmmelig, modbydelig. ek(e)lig væmmelig; kræsen; arrig, vred.

ekeln: es ekelt mir (mich) bor et. jeg væmmes ved noget, ela'stisch elastisk.

Elefant tn Elefant c. Elefantenweibchen n Hunelefant Elega'nz f Elegance 0. ele'gisch elegisk, elektrisch elektrisk, elektrisieren elektrisere. Elektrizität f Elektricitet c. Eleme'ut n Element n. elementa'r elementær; elemen-Elementarlehrer m Elementar-[skole 0. Elementarschule f Elementarsten n, ^tier n Elsdyr n.

Elend n Elendighed c. elend elendig; jammerlig, ussel, elf elleve.

Elf(e) tn u. /'Alf c; ^en pl.Elver-Elfenbein n Elfenben n. elfte (der, die, das) ellevte.

Elftel n Ellevtedel c. elftens for det ellevte.

Elle f Alen s.

Ell(en)bogen tn Albue e.

Eller f El c, Elletræ n.

Elli'pfe /'Ellipse o.

Elsbeere, eifcDccrc f Rønnebær n. Else f El c, Elletræ n.

Elster f (Vogel) Skade c. elterlich Forældre-.

Eltern pl. Foræld re pl.

Eltern-..., eltern-... in Zssgn: JjauS n Fædrenehjem n; bliebe f Forældrekærlighed c; ^los a. forældreløs, emaillieren emalliere.

Emaillierer tn Emaillør c. emeritieren afskedige, pensionere ; emeritiert, afskediget, pensioneret. (nehmen modtage.) Empfang tn Modtagelse c; in empfangen modtage, tage imod; undfange.

Empfänger m Modtager c. empfänglich modtagelig. [c.l Empfänglichkeit/'Modtageligheds Empfängnis /* Undfangelse c. Empfangsbescheinigung f, Empfangschein tn Kvittering, Recepisse c.

empfehlen anbefale; sich ~ anbefale sig, sige Farvel; sich j-m anbefale sig til En. [værdig.] empfehlenswert anbefalelses-j Empfehlung f Anbefaling c; Hilsen c; ^sbrief m Anbefalingsbrev n.

empfindbar følelig; følsom. Empfindelei f Føleri n. empfinden føle, fornemme, empfindlich følsom; ømfindtlig, ømtaalig; følelig. Empfindlichkeit f Følsomhed c; Ømfindtlighed c; Følelighed c. empfindsam følsom, sentimental. Empfindsamkeit/"Følsomhed,Sentimentalitet o.

[nede.

Larve c.

[englisere.

løsning c.

Ent-bindungsanstalt f Fødsels-ent-blättern afblade.

[c.

somhed, Følesløshed s; »bet» mögen n Følsomhed, Modtagelighed c.

empor op, i Vejret, opad; Jbltcfen se op; Jbtinøen bringe 1 Vejret-^helfen: i-m »,f). hjælpe En i Vej ret; et.». ophj ælpe; ».kommen komme til Vejrs; »ragen rage op, rage i Vejret.

Empor-... in Zfsgn: »kirche f Pulpitur n; JEöinmling m Parvenu

empören oprøre, bringe i Oprør. Empörer m Oprører, Insurgent c. Empörung f Oprør n. emsig flittig, travl, virksom;

[Iver c.

Emsigkeit f Flid c; Travlhed o; End-..., end-... in Zfsgn: »ergebnis n endeligt Resultat n; »gültig o. definitiv, endelig; »log a. endeløs, uendelig; »punkt m Endepunkt n; ».station f Endestation c; »,ursarhe /"sidste Grund c; ».zweck m Endemaal n.

Ende n Ende e; Slutning c; Endeligt n, Død c; zu dem » i den Hensigt; am » til syvende og sidst; i Grunden. Endesunterzeichnete(r) underteg-end(ig)en ende, gøre Ende paa; v/n. ende; holde op; dø. Endi'vie $ f Laktuk c. " endlich endelig, forgængelig; afgørende; sidste; adv. endelig, omsider.

Endschaft f Ende, Fuldendelse c. Endung f Endelse o.

Energie' f Energi c. ene'rgisch energisk.

Eng-..., eng-... in Zsign: »brüstig a. trangbrystet, stakaandet; »» brüstigkeit f Trangbrystethed, Stakaandethed o; ».herzig a. snæverhjertet; ».Herzigkeit f Snæverhjertethed c; ».paß m Snævring o; Pas n. eng(e) snæver, trang; tæt.

Enge f Snæverhed c; Snævring c; sig. in der» sein være i Knibe. Engel m Engel c.

Engel-..., engel-... in Zfsgn: »gleich o. englelig; »tei'n o. engleren; ».schar f Engleskare o. engelhaft englelig, engleagtig. Engerling m Oldenborrelarve c;

[Forsnævring c. Engerwerden n Indsnævring c; englisch engelsk, cnglisieren (ein Pferd) studse, Enkel m Barnebarn n, Sønnesøn, Dattersøn c; „pi. Børnebørn pi.; ».iit f Barnebarn n, Sønnedatter, Datterdatter c. ent-arten udarte; vanslægte.

Ent artung f Vanslægtning c. ent äußern: sich » skille sig ved, afhænde; frasige sig, opgive. Ent äußerung f Afhændelse c; Opgivelse c.

ent behren undvære; savne, ent behrlich undværlig.

Ent behrung f Savn n. ent bieten befale, byde; formelde ; j-n zu sich » lade En komme til sig.

ent-binden løse, frigøre, fritage;

(v. Frauen) forløse.

Entbindung f Befrielse c; Fortstiftelse c.

ent blöden: sich » driste sig til; undse sig ved.

ent blößen blotte; aabenbare; (sich) von et. », blotte (sig) for noget.

Ent blößung f Blottelse c.

ent brennen antændes, blusse op; sig. optændes, opflammes.

ent decken opdage; aabenbare, afsløre.

Ent decker m Opdager c.

Ent deckung f Opdagelse c; Meddelelse c.

Ente f And c; sig. And, Avisand

løs.

med.

ent-ehren vanære.

Ent ehrung f Vanære o. ent eignen ekspropriere.

Ent eignung f Ekspropriation c. ent eilen ile bort; undfly. Eilten-... in Zs.-stzgn: abraten m Andesteg c; -gtüit ^ n Andemad c; -jagd f Andejagt c; -« teich m Andedam o. ent-erben gøre arveløs. Ent-erbung f Arveløsgørelse c. Enterhaken \L m Entredræg n. Enterich m Andrik c. entern sL entre, ent fachen sig. opflamme, ent-fahren undslippe, ent fallen falde ud af; sig. gaa i Glemme.

ent-falten udfolde; tage ud af. ent färben: sich - falme; blegne, ent fernen fjerne; sich - fjerne sig; gaa bort, gaa.

Ent fernung f Fjernelse c; Bortgang o; Afstand c. ent-fesseln løse; frigøre; slippe [kur c.

Ent fettungskur f Afmagrings-ent-flammen antænde; sig. opflamme, begejstre; sich - opflammes, begejstres, ent-fliehen flygte bort; undfly, ent fremden gøre fremmed for, fjerne fra; sid)-blive fremmed, ent-führen føre bort fra; bortføre. Ent führung f Bortførelse c. ent gegen imod, i Møde; -arbeiten modarbejde; Zeilen ile i Møde; -gehen gaa i Møde; -gesetzt a. modsat; -halten række frem imod; sammenligne; indvende; -handeln handle imod; -kommen komme i Møde; sig. imødekomme; -nehmen modtage, tage imod; -fehen imødese; -setzen sætte imod, modsætte; sammenligne; -stehen staa imod; være i Vejen for; -stellen stille imod; -treten gaa i Møde; træde

op imod, imødegaa; -wirke» modvirke, ent gegnen svare, ent gehen undgaa.

Ent gelt m Vederlag n; Godtgørelse c.

ent gelten undgælde for. ent-gleiseu komme ud af Sporet, entgleiten glide ud af, glide bort fra.

ent haaren berøve (En) Haarene, ent-halten indeholde; rumme; sich - afholde sig fra. ent haltsam afholdende. Ent-haltsamfeit f Afholdenhed c. ent haupten halshugge. Ent-hauptung f Halshugning c. ent-h eb en fritage, befri for; afskedige fra. ent heiligen vanhellige.

Ent heiligung /‘Vanhelligelse c. enthüllen afsløre, aabenbare. Ent hüllung f Afsløring o. [le.l ent-hülsen afbælge, bælge; skal-j Enthusiasmus m Entusiasme c. enthusia'stisch entusiastisk, ent jungfern krænke en Mø. entkleiden klæde af, afklæde;

afføre; afsætte (fra), ent kommen komme bort (fra); undkomme.

ent korken (e-e Flasche) trække op. ent kräften afkræfte. Ent-kräftung f Afkræftelse c. ent laden aflæsse, udlosse; udlade; befri for; afskyde, ent lang langs, langs ad, langs [Masken af. ent-larven demaskere; sig. rive ent-lassen fritage (for); afskedige; løslade; affærdige, lade gaa.

Ent-lassung f Fritagelse c; Afskedigelse c; Løsladelse c. ent-lasten befri (for); aflæsse; O ein Konto - godskrive, kreditere.

Ent-lastung f Befrielse c; Af-

Undsætning c. ent siegeln bryde Seglet paa; ent sinnen: sich w mindes, huske, ent sittlichen demoralisere, ent-spinnen: sich „ udspinde sig; opstaa.

ent sprechen svare til; (t-m Wunsch) [stamme fra.

læsning c; O Godskrivning o; Decharge s.

Ent-lastungszeuge m Vidne n til Gunst for den anklagede, ent laufen løbe bort; undløbe; fig. undgaa.

ent-ledigen befri (for); sich „ skille sig af med; udføre, opfylde, ent leeren udtømme, [afsides, entlegen fjern, bortliggende; ent-lehnen laane. ent-leiben: sich aflive sig. ent-locken fralokke, aflokke, ent mannen kastrere, ent-meufchen gøre dyrisk; nedværdige.

ent menscht umenneskelig, ent mündigen gøre umyndig, entmutigen gøre modløs. Ent-mutigung f Modløshed o. Ent-nahme/Boittagelse c; Laan n; Bestilling c, Køb n. ent-nehmeu fratage, befri for; laane; (aus) slutte (fra, af); bestille, købe; (auf) trække (Veksel) paa.

ent nerven afkræfte, enervere. ent-nüchtern gøre ædru; sich „ blive ædru.

entpuppen: sich „ sprænge Pup-pehylsteret; fig. aabenbare sig, vise sig.    [tyd6.1

ent-ratseln løse en Gaade; (ud)-} entreißen udrive; frarive. ent richten udrede, betale; præstere, yde; (einen Gruß) overbringe.

ent rinden afbarke, ent rinnen rinde ud af; undløbe, ent-rollen rulle op; rulle ud; udfolde.

ent rücken rykke bort; fjerne, ent-rüsten fortørne, gøre opbragt; sich fortørnes, blive opbragt.

ent rüstet harmfuld, opbragt.

Ent rüstung f Fortørnelse, Harme c.

ent sagen give Afkald paa, frasige sig; forsage. [gelse c. Ent sagung f Afkald n\ Torsa-Ent-satz m Undsætning c. eut-schadigen holde skadesløs;

godtgøre, erstatte.

Ent schädigung f Skadesløsholdelse c; Godtgørelse c. ent scheiden afgøre; sich „ bestemme sig.

Ent scheidung f Afgørelse c; Dom [stemt, resolut, ent schieden 1. afgjort; 2. a. be-Ent-schiedenheit f Bestemthed c ent schlafen falde i Søvn; dø. ent-schlagen: sich ^ befri sig for, skille sig af med. eut-schleiern afsløre, entschließen: fic^ „bestemme sig, beslutte.

Ent schließung f= Entschluß, ent schlossen raadsnar, resolut. Entschlossenheit /Raadsnarhed c; Resoluthed c.

entschlummern = entschlafen, ent schlüpfen smutte bort fra; undslippe.

Ent schluß tn Beslutning c. ent schuldigen undskylde. [c.l Ent schuldigung / Undskyldning} ent-schwinden svinde bort; forsvinde.

ent seelt afsjælet, ent-senden udsende, bortsende. ent setzen afsætte fra; forfærde; X undsætte.

Ent-setzen n Forfærdelse c. ent setzlich forfærdelig.

Ent setzung f Afsættelse c; X [aabne.

opfylde, ent sprießen spire frem af; ned-

fra.

[eller.j

sig ud af.

entspringen springe bort fra, undløbe; udspringe, opstaa

(af).

ent stammen nedstamme, stamme [(af), hidrøre (fra), ent-stehen opstaa; (aus) følge Ent stehung f Opstaaen, Oprindelse c.

ent stellen gøre ukendelig, fordreje; fig. forvanske, ent täuschen: j-n berøve En en Illusion; skuffe En. entthronen støde fra Tronen, ent völkern affolke.

Ent völkerung f Affolkning c. ent waffnen afvæbne. Entwaffnung f Afvæbning c. ent walden afskove, gøre skovløs.

ent-wäffern afvande, dræne, tørlægge.

ent-weder: ^ ... oder enten ent weichen undvige, flygte, ent weihen vanhellige.

Ent weihung f Vanhelligelse c. ent wenden borttage hemmelig; fravende, frastjæle.

Ent wendung f Tyveri n. [til. ent werfen udkaste, gøre Udkast ent werten gøre værdiløs. [c. Ent wertung /"Værdiforringelse ent wickeln udfolde; udvikle.

Ent wickelung f Udvikling c. ent winden fravriste; sich - sno [klare.

ent wirren rede ud; fig. ordne, ent-wischen smutte bort; undslippe. [Kind) vænne fra. ent wöhnen vænne af med; (ein ent-wölkeu: sich ^ klare op. ent-würdigen nedværdige. Ent-wurf m Udkast n; Plan c. ent wurzeln rykke op med Rode. ent zaubern løse af Fortryllelsen, ent ziehen trække ud af; unddrage, berøve. [forklare, ent ziffern (ud)tyde, dechifrere; ent zücken henrykke.

Ent zücken n Henrykkelse e. rnt-zückend henrivende, ent-zügelt tøjlesløs, ent-zündbar brændbar; fig. leicht w letfængelig.

entzünden antænde; fig. optæn-de, opflamme; sich ^ antændes, komme i Brand; inflammere. Ent-zündung f Betændelse, Inflammation c. ent zwei itu, i Stykker, ent zweien gøre uenige, skille ad; sich „ blive uenige.

Ent zweiung /"Uenighed c. Enzian H m Ensian c. epide'misch epidemisk, episch episk.

Epoche f Epoke c. er han, den, det. er achten anse, mene, skønne. Erb-..., erb»... in Zssgn: ^adel m Arveadel c; ^begräbnis n Familiebegravelse c; ^sähig a. arveberettiget; ^feind m Arvefjende c; ^.solge f Arvefølge c; ^folger m Arvefølger, Tronfølger c; blasser m Arvelader c; spacht f Arvefæste n; ^recht n Arveret o; Schleicher m Testa-mentjæger c; ^.schleicherei f Te-stamentjægerin;„fmtbe/Arvesynd c; ^teil m Arvelod, Arv o; ^.vergleich m Arveforlign; m Fæsteafgift o. er barmen: es erbarmt mich seiner, jeg ynkes over ham; sich ^ forbarme sig, ynkes (over).

Er barmen u, Er barmung f Forbarmelse, Medynk, Barmhjertighed c.    [værdig.)

erbarmens-wert, -würdig ynk-j erb ärmlich ynkelig; ynkværdig. Er bärmlichkeit f Ynkelighed, Usselhed s.

er bauen bygge; fig. opbygge, er baulich opbyggelig.

Cr bauung f Bygning c; fig. Opbyggelse c.

[se.

ning c.

hændes.

sig.

Erbe m, Erbin f Arving s.

Erbe n Arv, Arvelod c. er-beben skælve, erben arve (von = efter); vjn. u.

sich - gaa i Arv, arves, [om.l er-beten nedbede, bede til Guds er-betteln tigge sig til. er beuten gøre til Bytte, erobre, er bieten: sich - tilbyde sig. erbitten udbede sig; røre, for-maa; sich - lassen lade sig bevæge.

er bittern gøre forbitret, ophid-Er-bitterung f Forbitrelse c. er blassen, er bleichen blegne, erblich arvelig.

Erblichkeit f Arvelighed e. er blicken faa Øje paa, se. er blinden blive blind.

Er blindung f Blindhed c. er-borgen borge, laane. [vred. er bosen gøre vred; sich - blive er-botig beredt, villig, er-brechen opbryde, bryde op; (Siegel) bryde; (Briefe) aabne; sich - kaste op, brække sig.

Er brechen n Opkastning, Brækning c.

Er-brechung /'Opbrydning c; Aab-Erbschaft f Arv c.

Erbse f Ært c.

Erbswurst f Ærtepølse c.

Erd-..., erd-... in Zs.-stzgn: Yachse f Jordakse c; -arbeiten f/pl. Jordarbejder n/pZ.; ^arbeitet m Jordarbejder c; -ball nr Jordklode c; Jbeben n Jordskælv n; -6eete f Jordbær n; -befchreibung f Geografi c; -boden m Jordbund c; -brand m underjordisk Ild c; -fahl, -farben a. jordfarvet; gusten; aserne f Apogæum n; -floh m Jordloppe c; -geschah n Stueetage c; -gürtel m Jordbælte n, Zone c; -haltig a. jordet; -harz n Jordbeg n, Asfalt c; Jfjaue f Hakke e; -karte f Verdenskort n; -kreis m Jordens Omkreds, Jordklode o; kugel f Jordklode c; Globus c; -kunde f Geografi c; -nähe f Perigæum n; -nuß ^ /"Jordnød o; -öl n Nafta c; Petroleum n, c; -Pech n Jordbeg n, Asfalt c; -reich n Jorderige n; Jordsmon n; -rutsch m Jordskred n; -» schölle f Jordklump c; -stoß m Jordstød n; -strich m Jordstrøg n, Zone c; -teil m Verdensdel o; -umschiffe^-umsegler-n Jord-omsejler c; -umschiffung, -um-segelung f Jordomsejling c; -* Wall m Jordvold c; -zuuge f Landtunge c.

Erde f Jord c.

Erden-... inZfsgn: -glütf n jordisk Lykke c; -leben n Jordeliv n; -leid n jordisk Sorg c; -rund n Jordens Kreds c; -Wurm m sig. jordisk Kryb n. er-denken udtænke; finde paa. er denklich optænkelig, erdicht, erdig jordet; jordagtig, er-dichten opdigte.

Er-dichtung f Opdigtelse c. er-dolcheu stikke ihjel med Dolk. er dreisten: sich - driste sig til. er dröhnen drøne.

er-drosseln kvæle, [ke, tynge.) er drücken trykke ihjel; nedtryk-j er dulden taale, lide. er eifern: sich - forivre sig. er eignen: sich - tildrage sig;

[givenhed c. Er eignis n Tildragelse, Be-er-eilen indhente, naa.

Eremi't m Eremit, Eneboer c. er-erb en arve (von = efter), er fahren 1. erfare, faa at vide;

sig. lide. 2. a. erfaren.

Er fahrung f Erfaring c; tn -bringen faa at vide. er-fasfen gribe; sig. fatte, er fechten tilfægte sig, tilkæmpe [digte.

tt-finbenopfinde; finde paa; op-

blive graa.

er-grrmmeu er gründen sondere, \L lodde; sig. udgrunde, udforske, er grünen grønnes.

Er guß m Udgydelse c. er haben ophøjet; høj, stor; ^über hævet over.

modtage.

Er findung f Opfindelse c; Opdigtelse c.

Er-findungs-..., er-findungs-... in Zssgn: ^gabe f Opfindelsesevne e; ^.reich a. opfindsom, er-flehen bønfalde, bede om; tiltrygle sig.

Er-folg m Udfald, Resultat n; godt Udfald, Held n. er-folgen paafølge; ske, finde Sted; (aus) følge (af), er-folglos resultatløs, frugtesløs, er-folgreich heldig, med Held. er forderlich fornøden, nødvendig.

er fordern udkræve.

Er fordernis n Fornødenhed c. er-forsrhen udforske, udgrunde; udfritte.

Er forscher m Forsker c.

Er forschung f Udforskning c. er fragen opspørge; faa at vide; zu ^ bei ... man henvende sig hos ... [have den Frækhed.) er frechen: sich „ driste sig til,J er-freuen glæde; sich ^ glæde sig ved; være i Besiddelse af, nyde; erfreut glad. er freulich glædelig, fornøjelig er frieren fryse ihjel, er frischen forfriske, er frischend forfriskende.

Er frischung f Forfriskelse, er füllen opfylde; sich ~ opfyldes, gaa i Opfyldelse.

Er-füttung f Opfyldelse o. er gänzen fuldstændiggøre; supplere. [se c; Supplement n.) Ergänzung f Fuldstændiggørel-j er-gattern opsnappe, snappe, er geben: 1. sich ^ hengive sig til; X overgive sig; (in) føje sig, finde sig (i); (aus) følge (af); vise sig; tildrage sig, ske; v/a. give (Udbytte); vise, udvise. 2. a. hengiven; hengiven til, forfalden til; (als Briefunter-fchrift) ærbødig.

Er gebenheit f Hengivenhed c;

Hengivelse, Resignation c.

Er gebnis n Udfald, Resultat n. Er gebung X f Overgivelse c; Resignation c.

er-gehen: sich spadsere; (in der Rede) udbrede sig; udtale sig; v/n. (Schreiben, Befehl) udgaa; lassen udstede; (über) gaa ud over; v/imp. es ergeht ihm gut det gaar ham godt. er giebig indbringende, lukrativ; frugtbar; rigelig.

Er giebigkeit f Frugtbarhed o; Rigelighed c. [udgyde sig. er gießen udgyde; udøse; sich ^ er glänzen straale, glimre, er götzen fornøje, glæde, more. er-götzlich fornøjelig, morsom. Er-götzlichkeit s Fornøjelse, Forlystelse, Morskab c. er grauen (Bart, Haar) graane, [fat paa. er greifen gribe (auch sig.); gribe blive forbitret.

Er habenheit /" Forhøjning o; Ophøj ethed c; Højhed c. er-h alten bevare, vedligeholde; opretholde; underholde; faa, [ger c.

Er halter m Bevarer c; Forsør-Er-haltung /"Bevarelse, Vedligeholdelse o; Opretholdelse c; Underhold n; Modtagelse c. er-hand eln tilforhandle sig, købe. er hängen hænge; sich „ hænge sig.    [kræfte.l

er härten hærde; sig. bevise; be-J er-haschen snappe, gribe, er-h eb en løfte op; sig. opløfte; (Protest, Zweifel) rejse; hæve, ophøje; (Geld) hæve; (Steuern)

[til.]

sigj

[2. n Dom, Kendelse c.] Er-kenntnis 1. f Erkendelse c.j

kelig.    [paa.]

er klettern, er klimmen klatre op]

(nach = om). [Oplysning c.] Er kundigung f Forespørgsel,)

mes.

opkræve; begynde; sich staa op, rejse sig. er heblich vigtig, betydelig.

Er heblichkeit f Vigtighed c; Betydning o.

Er hebung f Løftelse c; Ophøjelse c; Opkrævning c; Rejsning, Opstand c.

er heiraten (Vermögen) gifte er heischen udkræve, er-heitern opmuntre, er hellen oplyse, opklare; vjn.

(aus) fremgaa (af), er-h euch eln fremhykle, simulere, er-hitzen ophede; sig. ophidse; sich ~ blive hidsig, er hoffen haabe paa. er hofft ventet, forventet, er-h oh en forhøje; højne; forøge; sig. ophøje.

Er höhung f Forhøjelse c; Forhøjning o; Ophøjelse c. er-holen: sich w (von) komme sig (efter); hvile sig, rekreere sig; sich Rats „ søge Raad (hos).

Er holung /"Helbredelse c; Hvile, Rekreation c. er hören bønhøre; høre. er innerlich: das ist mir det husker jeg.

er innern: j-n an et. w erindre, minde En om noget; sich erindre, mindes, huske; et. zu ^ haben have noget at udsætte. Er innerung f Erindring c; Minde n; Paamindelse c. er jagen opjage; sig. faa, vinde, er kalten blive kold; sig. kølnes, er kälten afkøle; sich ^ forkøle sig, blive forkølet.

Er kältung f Forkølelse c. er-kaufen købe, tilkøbe sig; sig.

underkøbe, bestikke, er kennbar kendelig, tydelig, er kennen kende, genkende; erkende, opdage; anerkende, indrømme ; jur. fælde Dom; ^ auf idømme.

er kenntlich erkendtlig, taknemmelig.

Er kenntlichkeit f Erkendtlighed

Erkenntnis-kraft f, «vermögen n Opfattelsesevne, Intelligens c. Er kennung /" Erkendelse o; Genkendelse c.

Er-kennungS-... in 8fføn:    n

Løsen n; ^zeichen n Kendetegn, Kendemærke n.

Erker m Karnap c. er-kiefen udvælge, udsøge, er klärbar forklarlig, er-klären forklare; erklære.

Er klärung f Forklaring c; Erklæring o.

er-klecklich tilstrækkelig; klæker klingen klinge; genlyde, er kranken blive syg (an — af), er-kühnen: sich ^ fordriste sig (til).

er kundigen: sich ^ forhøre sig er künsteln fremkunstle, hykle, er laben: sich - (vederkvæge sig. er lahmen blive lam; sig. lam-[erhverve. er langen naa; opnaa, vinde, Er laß nr Dispensation c; Afslag n, Rabat o; Eftergivelse c; Reskript n; Bekendtgørelse o. er-laffeu lade udgaa, udstede; (eine Schuld) eftergive; fritage

for.    [lig.]

er-läßlich eftergivelig; tilgive-] er lauben tillade, tilstede.

Er laubnis f Tilladelse c. er laucht højvelbaaren.

Er laucht f (fyrstelig) Højhed c. er lauschen lytte, lure sig til. er läutern oplyse, forklare.

Er läuterung f Oplysning, Forklaring c.

[myndigelse o.

tes.

telse c.

[ve.

Erle % f El c, Elletræ n. er-leben opleve.

Er lebnis n Oplevelse e. er-ledigen gøre færdig; afgøre; befri for.

er ledigt afgjort; ledig, vakant, er legen nedlægge, fælde; erlægge, betale, er leichtern letté.

Er leichterung f Lettelse c. er leiden lide, taale. erlen af El, Elletræs-, er lernen lære. er lesen udvælge, udsøge, er leuchten oplyse (a. sig.); illuminere.

Erleuchtung /‘Oplysning o; Illumination c.

er liegen bukke under (for), er logen opdigtet; das ist », det er Løgn.

Er-lös m Salgssum c; Udbytte n. er löschen slukkes, gaaud; ophøre ; sig. uddø. er lösen udløse, befri.

Er-loser m Forløser, Frelser c. Er lösung /‘Befrielse c; Frelse c. er mächtigen befuldmægtige, bemyndige.

Er-mächtigung f Fuldmagt, Be-er-mahnen formane; advare.

Er mahnung f Formaning, Advarsel c.

er-mangeln mangle; undlade. Er-mang(e)lung f Mangel c. er mannen: sich », mande sig op. er mäßigen moderere, nedsætte, er matten udmatte; v/n. udmat

Er mattung f Udmattelse c. er messen udmaale; skønne.

Er messen n Skøn n. [dage.] er mitteln undersøge; finde, op-J Er-mitt(e)lung /"Undersøgelse o;

Opdagelse c.    (liggøre.l

er möglichen gøre mulig, mu-J er morden myrde.

Er mordung f Mord n.

er müden trætte; v/n. trættes, blive træt.

Er-müdung f Træthed, Udmat-er-rnuntern opmuntre; tilskynde; vække; sich », blive munter, vaagne.

Er-munt(e)rung f Opmuntring o. er mutigen sætte Mod i. er nähren ernære, underholde. Er nährer m Ernærer, Forsørger

c.

Er-nahrung f Ernæring c. er-nennen udnævne.

Er nennung f Udnævnelse c. er-neue(r)u forny, opfriske; restaurere.

Er-neuerung s Fornyelse c. er niedrigen nedsætte; sig. fornedre.

Er-niedrigung f Nedsættelse o; Fornedrelse c. ernst, ernsthaft alvorlig.

Ernst m Alvor c; im ». for Alvor; alvorlig talt.

ernstlich alvorlig, for Alvor. Ernte f Høst c; ».fest n Høstgilde n; ».lied n Høstvise c; ».wagen m Høstvogn o; ».zeit f Høsttid c. ernten høste, indhøste.

Er oberer m Erobrer c.

Er oberung f Erobring o. er öffne» aabne; begynde; meddele. [delse o; Meddelelse c. Er öffnung f Aabning o; Begyn-er-örtern drøfte, diskutere.

Erpel m Andrik c. er-Picht forhippet (paa). er-preffen udpresse; afpresse.

Er pressung /‘Udpresning c; Pengeafpresning c. er-proben prøve; sætte paa Prø-er-probt prøvet, paalidelig. er-quicken kvæge, vederkvæge;

forfriske. [Forfriskning c. Er-quickung f Vederkvægelse, er raten gætte.

er regbar letbevægelig; pirrelig. Er regbarkeit f Pirrelighed c.

[ve.

er-rufen raabe op. [Erobring c.) Er-rungenschaft f Erhvervelse,}

sig.

[synlig.

retning.

er-regen fremkalde; vække; ophidse ; sætte i Bevægelse.

Er regung /"Fremkaldelse c (af);

Ophidselse o, Oprør n. er-reichbar opnaaelig. er reichen naa, opnaa.

Er-reichung f Opnaaelse c. er retten redde, frelse, [ser c. Er-retterrn Redningsmand, Frel-Er-rettung f Redning, Frelse c. er richten oprejse; bygge, rejse; oprette.

Er richtung f Rejsning, Opbygning c; Oprettelse c. er ringen tilkæmpe sig; erhver-er-röten 1. rødme. 2. E„ n Rødmen, Rødme c.

Er satz m Erstatning c; X Reserve c; „anspruch tn Erstatningskrav n; „bataillon X n Reservebataillon c; „geschäftX n Rekrutering o; „mann X m Stedfortræder o; „Pferd n Reservehest o; Remontehest o; „stud n Reservestykke n ;„wahl f Suppleringsvalg n. er saufen v/n. drukne, er säufen v/a. drukne, er-schaffen skabe.

Er-schaffung f Skabelse o. er-schallen lyde, genlyde. er-schau(d)ern gyse. er schauen se, skue, faa Øje paa. er scheinen vise sig; komme til Syne; indfinde sig, møde; (von Zeitungen) udkomme, udgaa; synes, forekomme.

Er scheinung f Tilsynekomst c; Syn n; Fremtoning c, Fænomen n.

er schießen: j-n „ skyde En. er-schlaffen slappes, svækkes.

Er schlaffung f Slappelse c. er schlagen slaa ihjel, dræbe, er schleichen tilliste sig, tilsnige

Er schleichung f Tilsnigelse c. er-schließen aabne; aabenbare. er schmeicheln tilsmigre sig. erschöpfen øse tom; udtømme;

sig. udmatte. [Udmattelse c. Er schöpfung f Udtømmelse c; er schrecken 1. forskrække, gøre bange; v/n. blive forskrækket. 2. E„ n Forskrækkelse, Skræk

er schrecklich forskrækkelig, er schüttern ryste; rokke.

Er schütterung f Rystelse c. er schweren vanskeliggøre, er schwindeln snyde sig til. er schwingen svinge sig op til, naa; have Raad til, skafle til Veje.

er sehen se, faa Øje paa; iagttage, passe; udse, udvælge, er-sehnen længes efter, er sehnt forønsket; kærkommen, er setzbar erstattelig. er setzen erstatte; træde i Stedet for; godtgøre, er sichtlich synlig; tydelig; øjen-er-sinnen udtænke; finde paa. er-sinnlich optænkelig, er-spahen udspejde, faa Øje paa. er sparen spare; j-m et. „ skaane En for noget. [Sparepengepi. Er-sparni8 f (n) Besparelse c; er sprießlich gavnlig, nyttig.

Er sprießlichkeit f Gavnlighed c. erst 1. der (die, das) „e den, det første. 2. adv. først; i Begyndelsen ; i Forvejen; lige, nylig, er starken blive stærk, er-starren blive stiv, stivne. Er-starrung /" Stivnen, Stivhed o; sig. Sløvhed c; Dvale c. er-statten tilbagegive; gengælde; godtgøre; (Bericht) aflægge.

Er stattung f Tilbagegivelse c; Gengældelse c; Godtgørelse c; (Berichts) Aflæggelse c af Be-[bavse.

er-staunen forbavs es; v/a. for-

[rydde; døde.

vej c.

svare.

Er staunen n Forbavselse o. er-staunlich forbavsende, er stechen stikke ihjel, er-stehen udstaa, overstaa; købe paa Auktion; v/n. opstaa. er steigen bestige, erstens for det første, er sterben dø, dø hen, hendø; (als Briefschluß) ich ersterbe... jeg forbliver ... erstgeboren førstefødt, er-fticken kvæles; v/a. kvæle.

Er stickung f Kvælning c. erstlich for det første; først. Erstling m førstefødt c; Førstegrøde c.

er streben stræbe efter, tilstræbe, er-strecken: sich - strække sig, udstrække sig. er-ftürmen & tage med Storm, er suchen (um) anmode, bede, ansøge (om).

er tappen gribe; overraske, er-teilen give, meddele; tildele, er-tonen lyde. er töte» dræbe; sig. kvæle, ud-Er-trag m Udbytte n; Indtægt c. er tragen taale, udholde, er träglich udholdelig; taalelig. Er tragsfähigkeit f Produktivitet c.

er tränken v/a. drukne, er trinken v/n. drukne, er trotzen tiltrodse sig. er übrigen faa tilovers; v/n. blive tilovers.

er wachen vaagne.

Er wachen n Opvaagnen c. er wachsen 1. vokse op; (aus) opstaa (af). 2. a. voksen, er wägen overveje, overlægge. Er wägung f Overvejelse c. er wählen vælge, udvælge, er wähnen omtale.

Er wähnung f Omtale o. er-warmen blive varm. er-wärmen varme, opvarme, er-warten vente, forvente.

Er-wartung f Forventning c. er wecken vække, opvække; sig. fremkalde.

Er-weckuug f Opvækkelse c. er wehren: sich - værge sig imod. er weichen blødgøre; sig. formilde, røre.

er weisen bevise, godtgøre; (e-n Dienst) vise, gøre; sich - (als) vise sig (som), er-weislich bevislig, er weitern udvide.

Er weiterung f Udvidelse c.

Er werb m Erhverv n; Nærings-[vinde.l

er-werben erhverve, (for)tjene;) Er werbs-..., er werbs-... in Zsign: -fähig o. arbejdsdygtig; unit-te! n/pl. Eksistensmidler n/pl.; -quelle /Indtægtskilde c; -zweig m Erhvervsgren, Næringsvej

Er-Werbung f Erhvervelse c. er-widern gengælde; besvare;

[Svar n.| Er widerung f Gengældelse c;J er-wischen faa fat paa, gribe, er wünscht forønsket, kærkommen ; belejlig, er-würgen kvæle; dræbe.

Er würgung f Kvælning c; Drab [Metal n.) Erz n Erts, Malm c; Bronze c;J Erz-..., erz-... in Zfsgn: -ader f Erts-aare c; -bischof m Ærkebiskop c; -bischöflich a. ærkebiskoppelig; Jbigtumn Ærkebispedømme n; -bö'sewicht ro Æ'rkeskurk o; --du'mmkopfro Æ'rkefærr; ungel ro Ærkeengel c; -f etnb m Dødsfjende c; -gang ro — -aber; -» gau'ner ro Æ'rkety veknægt c; -• gießer ro Metalstøber c; -Herzog ro Ærkehertug c; -Herzogtum n Ærkehertugdømme n; -Hütte f Smeltehytte o; -kunde f Mineralogi c; -lü'gner ro rigtig Løgnhals c; -Priester ro Arkidiakonus

ner med En.

[hed c.

».e pi. nogle pl.

o; ».ffsju'ft m Æ'rkeskurk o; »,» spie'ler m uforbederlig Spillere; rimter m Patriark c; ».väterlich a. patriarkalsk, er zählen fortælle.

Er zähler m Fortæller s Er zählung f Fortælling c. er zeigen vise.

er-zeugen frembringe; avle.

Er zeuger m Frembringer, Producent c; Fader c. [Produktn. Er-zeugnis n Frembringelse c, Er zeugung f Frembringelse, Avling c; Produkt n; Produktion c.

er ziehen opdrage; opdrætte. Er-zieherm Opdragere; Lærer c; ».tn f Opdrageri'nde c; Lære-ri'nde c.

Er ziehung f Opdragelse c. Er-ziehungs'..., erziehungs-... in Zssgn: ».anstalt f Opdragelsesanstalt c; ».fach n, ».kunde f, ».-lehre f Pædagogi'k c; ».fähig a. modtagelig for Opdragelse, er zielen tilsigte; opnaa; avle, frembringe, producere, er zittern skælve, bæve. er-zürnen fortørne, gøre vred; v/n. und sich », fortørnes, blive vred; sich mit j-m ». blive Uven-svinge.

er zwingen tiltvinge sig; frem-er-zwungen tvungen, es 1. pr. p. han, hun, den, det. 2. pr. indes, det; der; es regnet det regner; es gibt der gives; es lebe der König! Kongen leve! Esche ^ f Ask c, Asketræ n. eschen af Ask, Asketræs-.

Esel m Æsel n; sig. Æsel c, Asen n; Træhest c.

Eselei f Æselagtighed c; Dum-eselhaft æselagtig, grov, dum. Eselin f Hunæsel n.

Esels-... in 3fføn: ».brücke f sig. Hjælpebog c; ».ohrn Æselsøre n (auch sig.).

Eskimo m Eskimo c.

Espe ^ f Asp, Esp, Bævreasp c.

espen af Asp, Espetræs-.

Eß-..., eß-... in Zs.'stzgn: ».besteck n Kuvert c; ^gier f Graadighed c; ».gierig a. graadig; ».löffel m Spiseske c; ».lust f Madlyst, Appetit o; ».waren f/pl. Spisevarer c/pl; ».zimmer n Spisestue c.

eßbar spiselig.

Eßbarkeit f Spiselighed c. [c.l /'Skorsten c; Ildsted n, Arnej

essen spise; zu Abend, zu Mittag ». spise til Aften, Middag.

Effen n Spisning, Spisen c; Mad, Ret c; Maaltid n.

Esser m Spiser, Æder.

Essig m Æddike c; ».brauer m Æddikebrygger c; ».brauerei f Æddikebryggeri n; »gurke f sur Agurk c; ».säure s Æddike-syre c.

Estrich m Flisegulv, Lergulv n. Eta'ge f Etage o; erste ». første Sal c.

Eta't m (Hof»., Militär».) Etat c; Budget n; Finanslov c. etlich, ».er, ».e, ».es nogen, noget;

[trent.

etwa maaské, muligvis; om-etwaig mulig, eventuel, etwas noget; in », nogenlunde; til en vis Grad; so », saadant noget; ». Geld nogle Penge, euch. Euch eder.

euer eders; pr./pss. euer, eure, euer pi. eure eders; der (die, das) eure eders.

Eule f Ugle c.

Eulenspiegel m Uglspil. Eulenspiegelei f Uglspilstreg e. euresgleichen eders Lige. euret-halben, -wegen, -willen for eders Skyld.

eurige (der, die, das) eders. Europa n Europa.

Europäer m Europæer o.

europäisch europæisk.

Euter n Yver n. evangelisch evangelisk, eventue ll eventuel.

Ew. Abk. stir Ener.

Ewer m Lægter, Pram o; -• führer m Lægterskipper e. ewig evig; uforanderlig. Ewigkeit / Evighed c. ewiglich bibl. evig, evindelig, exa'kt eksakt, nøjagtig.

Examen n Eksamen c.

Exempel n Eksempel n. exemplarisch eksemplarisk, exerzieren indeksercere, indøve; vin. eksercere.

Exerzi'tium )^n Eksercits, Øvelse c; (Schulaufgabe) Stil e. exmittieren jur. udsætte, expedieren ekspedere, explodieren eksplodere.

Export m Eksport, Udførsel c;

A,8cfrfjdftn Eksportforretning c. expre'ß ekspres, udtrykkelig, særlig.

extemporieren ekstemporere, extra ekstra, [tillæg, -blad n.) Extra-beilage /, -blatt n Ekstra-J Exirazug m Ekstratog n. extre'nr 1. a. ekstrem, yderlig-gaaende. 2. (SU, n Ekstrem n, Yderlighed c.

[Dygtighed c.

[gøre Jagt paa En.) fahnden; auf j-n - eftersøge En ;J

Fabel / Fabel c; Opdigtelse c; -dichter m Fabeldigter o; -hans m Løgnhals c; -laud n Æven-tyrland «.

Fabelei / Opdigtelse, Løgn c. fabelhaft fabelagtig. [vrøvle.) fabeln lave Fabler, digte; fable,) Fabrik / Fabrik c; -arbeit / Fabrikarbejde n; -arb citer m Fabrikarbejder o; Jbefitøer m Fabrikejer c; -betrieb m Fabriksdrift c; -marke / Fabrikmærke n; -ftadt / Fabriksby c; -zeichen n — -luarie.

Fabrika'nt tn Fabrikant c. Fabrika't n Fabrikat n. Fabrikatio'n / Fabrikation o. fabrizieren fabrikere.

Fach n Rum n, Skuffe o; Fag n; Felt, Tavl n; Baas c; sig. Fag n, Branche; -bildung / Fagdannelse o; -gelehrte(r) m Specialist c; -mann m Fagmand c; f-männisch a. fagkyndig; -schule /Fagskole c; -wand /Bindingsværks Væg c; -werk n Bindingsværk n; fagvidenskabeligt Værk n; -Wissenschaft / Fagvidenskab c.

Deutsch-dänisch.

fächeln vifte.

Fächer m Vifte s.

Fackel /'Fakkel c; -schein m Fakkelskin n; -träger m Fakkelbærer c; -ZUg m Fakkeltog n. fackeln flamme, flakke; nøle; lyve.

fade flov (auch fig.)y smagløs. Faden m Traad c; Trævl, Fiber c; (Maß) Favn c.

Faden»..., faden-... inZfsgn: -gera'de a. sno'rlige; -holz n Favnebræn-de n; -na'ckt a. splitternøgen ; -itubel / Traadnudel c; -scheinig a. luvslidt; -fpanuer m (au der Nähmaschine) Traadregulator c; -tøeife adv. Traad for Traad. Fago'tt J¹ n Fagot c. fähig i Stand (til); modtagelig (for); egnet, skikket (til); dygtig, flink.

Fähigkeit / Evne o; Anlæg n; fahl jordfarvet; blakket; gusten.

Fahne / Fane o, Flagn; (Wetter-) Fløj, Vindfløj n; Klud c. Fahnen-..., sahnen-... in Zssgn: -eid tn Faneed o; -flucht / De-

teil).

[hed c.

sertion c; „flüchtig a.: „flüchtig werden desertere; „junker m Fanejunker c; „stork m Fanestang c; „träger m Fanebærer o.

Fähnrich m Fændrik c.

Fahr-..., fahr-... in Zsign: „bahn /; „dämm m Kørebane c; „gast m Passager, rejsende c; „geld n Kørepenge pi.; „gelegeuheit f Lejlighed c (til Kørsel el. Forsendelse); „karte s — „schein; „lässig a. skødesløs; uagtsom; „lässigkeit f Skødesløshed c; Uagtsomhed c; „park 56 m Driftsmateriel n; „plan 56 "r Køreplan c; „planmäßig a. planmæssig; „rad n Velocipede, Cykel c; „schein m Billet o; „• scheinheft n: zusammenstellbares „scheinheft kombineret Billethefte n; „schule f Køreskole c; Cykelskole c; „straße f Kørevej o; „stuhl m Elevator c; (für Kranke) Rullestol c; „taxe f Takst c; „Wasser n Farvand n; „weg m Kørevej c; „zeug n Køretøj n; 4, Fartøj n.

Fähr«... in Zsign: „boot n Færge, Færgebaad c; „geld n Færgepenge pi.; „mann m Færgemand c.

fahrbar farbar, sejlbar.

Fahrbarkeit f Farbarhed c.

Fähre f Færge c; Færgested n.

fahren fare; drage, rejse; køre; sejle; nach etwas „ gribe efter noget; „ lassen give Slip paa; opgive; fig. gut bet et.„være vel faren med noget; v/a. køre, sejle, ro; sich fest„ køre fast.

Fahrer m Kusk, Køresvend c; X Trainkonstabel c.

fahrig skødesløs; ustadig.

Fahrnis f Løsøre n.

Fahrt f Køretur, Sejltur, Rejse c; Kørsel, Sejlads c; Fart c.

Fährte f Spor n, Fært o.

faktisch faktisk.

Fa'ktor m Forretningsfører e, Typ. Faktor c.

Faktorei" f Faktori n.

Faktum n Faktum n, Kendsgerning c.

Fakultä't f Fakultet n. falb bleggul, bleg, blakket. Falbel f Garnering c.

Falke m Falk c.

Falken-... in Zsign: „beize f Falkejagt c; ablief m Falkeblik n; „Haube f Falkehætte c. Falk(e)ner m Falkonér c. ^■stlfitcrci f Falkejagt c; Falke-gaard c.

Fall m Fald n; Tilfælde n; Fallit c; Gramm. Kasus c; zu „e bringen vælte, styrte; fig. omstyrte ; ruinere; von „ zu „ for hvert enkelt Tilfælde; efter Omstændighederne; „beil n Faldøkse c; abrücke /"Vindebro, Faldbro c; „gatter n Faldgitter n; „reep \t/n Faldereb n; „fdjitm m Faldskærm c; „stridm Snare c; „sucht f Ligfald n, Epilepsi c; „tür f Falddør c.

Falle f Fælde c.

fallen falde; (v. Pferden) styrte; fig. falde, dale; O gaa Fallit; „ lassen lade falde; tabe. fallen fælde (Bäume; Lanze; Ur« [Pelsjæger o. Fallensteller m Fuglefænger c; fallieren K fallere, gaa Fallit, fällig forfalden; O „ werden forfalde.

Falliment K n Fällst c.

Fällst O m Falle'nt c.

falls i Fald, hvis.

falsch urigtig, fejl, gal; falsk;

uægte; falsk, forloren; vred. fälschen forfalske.

Falschheit f Urigtighed c; Falsk-Falschmünzer m Falskmøntner c. Fälschung f Forfalskning c; Falsk c.

Falte f Fold, Rynke o; Læg n;

[pibe, plissére.

[Kulør c.

[hoved n.

[optrævles.

die Stirn in „n ziehen rynke Panden, fälteln lægge i Folder, rynke, falten folde; rynke; (Wäsche) lægge sammen.

Falter m Zool. Sommerfugl c. faltig foldet; rynket; folderig. Falz m Fals o; (an Säulen) Risle c; „ti eilt n Falsben n. falzen false.

Familie f Familie o.

Familien-... in Zsign: JUjnlidjfeit f Familielighed c; „glück n Familielykke c; sleben n Familieliv n; „name m Slægtsnavn, Efternavn n. famo'8 brillant, udmærket, fana'tisch fanatisk.

Fanati'smus m Fanatisme c. Fang m Fangst o; Bytte n; Fänge m/pl. (Jagd) Kløer, Tænder c/pl; A.tttin m Fangarm c; „ball m Bold c; „becher m Fang-bæger n, Bilboquet c; Zeisen n (Jagd) Saks c; „øetat n Fangstredskaber n/pZ.; „zahn m Hugtand c.

fangen fange, gribe.

Fant m ung Fyr c; Laps, Nar c. Farbe f Farve, Kulør c. färben farve; kolorere.

Farben-... in Zsign: „btutf m Farvetryk n; „gebung /'Kolorit c; „grund m Grundfarve o; Grundering c; „kleckser F m Klatmaler, Smører c; „lehre f Farvelære o; „Näpfchen n Farve-kop c; „reiber m Farveriver c; østift m Farvestift, Pastel c. Färber nr Farver c.

Färberei f Farveri n.

Farbholz n Farvetræ n. farbig kulørt, farblos farveløs.

Färbung f Farvning c; Farve, Farm f Farm, Avlsgaard c. Farmer m Landmand c.

Fam m, „kraut $ n Bregne c.

Farre m Tyr c.

Färse f Kvie c.

Fasan m Fasan o.

Fasanerie f Fasangaard c. Faschi'ne f Faskine c. Faschinenmesser n Faskinkniv o. Fasching m Fastelavn c, Karneval n.

Faselei f Vrøvl w.

Faseler, Faselhans m Vrøvle-fafelhaft, faselig vrøvlevorn; fjantet.

faseln vrøvle; fjante.

Faser f Traad, Trævl, Fiber o. faserig trævlet, fasern trævle op; v/n. u. sich „J Faß n Tønde o, Fad, Kar n, Bøtte c; „bier n Øln paa Fad; „binder nr Bødker c; „bfilttie / Tøndestave c; „spund m Spuns

Fäßchen n lille Fad n; Bøtte o. fassen gribe, tage; tage fat paa; paagribe; sig. fatte, begribe; fylde paa Fad, fade; indfatte; indramme; rumme; sich „ fatte sig; sich kurz „ fatte sig i Korthed.

faßlich fattelig, begribelig. Faßlichkeit f Fattelighed o. Fassung f Indfatning c; Fatning c; Affattelse s; Fatteevne c; aus der „ bringen bringe ud af Fatningen.

Fassungs-..., fassungs.... in Zsign: „gabe, „kraft f, „vermögen n Fatteevne c; „los a. uden Fatning, ude af sig selv; „losig-keit f Mangel c paa Fatning, fast næsten; nær. *

Fast-... in Zsign: „nacht f Fastelavn c; „tag m Fastedag c. Fastage f Fadeværk n. fasten faste.

Fasten pi. Faste, Fastetid c; „• speise f Fastemad c; „zeit f Fastetid c. fata'l fatal.

slag n.

fauchen hvæse, faul raadden; ankommen; (vom Holz) trøsket; (von Speisen) fordærvet ; sig. doven, lad. Faul-... in Zssgn: -bäum m Vrie-torn c; -bett n Løjbænk c; -» sieb er n Forraadnelsesfeber; -• pelz m Dovenlars c; -tier n Dovendyr n; F Dovenlars c. Fäule f = Fäulnis, faulen raadne. faulenzen dovne, drive. Faulenzer m Dovenlars, Dri-[Driveri n. Faulenzerei f Dovenskab c, Faulheit f Dovenskab c.

faulig raadden. [raadnelse c. 1 Fäulnis f Raaddenskab c; For-J

Faust /‘Næve, Haand c; fig. auf eigene - paa egen Haand.

Faust'..., saust-... in Zssgn: -di'ck a. nævetyk; -Handschuh m Bælgvante c; -kampf m Nævekamp c; -Pfand n Haandpant n; -recht n Næveret o; -schlag m Nævesi Skægget.

Fäustchen n: F sich ins - lachen le

Faxen F pi. Narrestreger pl.; -» macher m Spasmager c.

Februar m Februar.

Fechser m Aflægger, Stikling c.

Fecht'... in Zssgn: -boden nr Fægte-sal c; -kunst f Fægtekunst c; -Meister m Fægtemester c.

fechten fægte, kæmpe; F tigge.

Fechter m Fægter c; Gladiator c.

Feder f Fjer o; Pen o; Fjeder e.

Feder-..., feder-... in Zssgn: -ball m Fjerbold o; -besen m Fjerkost c; -bett n Fjerdyne c; -busch m Fjerbusk c; -decke /*Fjertæppe n; -fuchs er F m Penne slikker e; -Halter m Penneskaft n; -» harz n Kautschuk n; -kiel m Pennepose c; -kraft f Fjederkraft c; -krieg tn Pennekrig c; -lei'cht a.fje'rlet; -lesen n Fjer-plukning e;    nicht Viel -lesens machen ikke gøre mange Omstændigheder ; finesser n Pennekniv c; -iiclfe ^ f Fj ernellike c; ^.schmück m Fjerpynt c; -spule f ----- -kiel; -strich m Pennestrøg n; -Vieh n Fjerkræ n; -tuilb n Fuglevildt rr; ^.Wischer m Pennevisker c; -tøolfe f Fjersky c; -Zeichnung f Pennetegning c.

federig fjeret, fuld af Fjer; fjeragtig.

federn fjere, dune; auch sich -fælde.

Fee f Fe c.

Feen-... in Zssgn: -nrarchen n Feeventyr n; steigen tn Alfedans, Elverdans c.

feenhaft feagtig.

Fegefeuer n Skærsild c.

fegen feje; rense, pudse.

Fehde fFejde o; -brief m Fejdebrev n; -Handschuh m Fejdehandske o.

Fehl-..., fehl-... in Zssgn: -betrag m Underskud, Deficit n; -bitte f forgæves Bøn c; -bitten v/n. bede forgæves, faa et Afslag; -fahren v/n. køre vild; sig. tage fejl; -färbe f (Kartenspiel) Renonce c; -geburt f Abort c; -gehen vin. gaa vild, gaa fejl; -greifen v/n. gribe fejl; -griff m Fejlgreb n; -schießen v/n. skyde fejl, skyde forbi; -» schlag m Fejlslag n; Uheld n; -schlagen v/n. slaa fejl; mislykkes; -schuß m Fejldskud n; -treten v/n. træde fejl; -tritt m Fejltrin n (auch sig.).

fehlen fejle, forfejle; tage fejl af; v/n. fejle, mangle; es fehlt uns an Geld vi mangle Penge; es fehlt wenig daran der mangler kun lidt i; was fehlt Ihnen? hvad fejler De?

Fehler m Fejl c; Vildfarelse, Forseelse c.

Fehler-..., fehler-... in Zssgn: -frei, -Io8 a. fejlfri; -Verzeichnis n Trykfejlsliste e. fehlerhaft fejlagtig, fejlfuld. Feier f Hvile, Fritid c; Fest c; Højtideligholdelse c; -ttbeitb m Fyraften c; -abend machen holde Fyraften; -kleid n Festklædning c; -stunde f Hviletime c; -tag m Hviledag, Fridag c; Helligdag, Højtidsdage; Festdag c. '

feierlich højtidelig; festlig. Feierlichkeit f Højtidelighed c; Festlighed c.

feiern (et.) fejre, højtideligholde; (i-n) fejre, hylde; v/n. hvile; gaa ledig. feig(e) fej g.

Feige f Figen c; Figentræ n. Feigen-... in Zs.-stzgn: -banm m Figentræ n; -blatt n Figenblad n; -kafsee m Figenkaffe c. Feigheit f Fejghed o. feigherzig fej g, modløs.

Feigling m Kryster, Kujon c. feil til Fals, til Købs; bestikkelig ; -bieten falbyde.

Feile f Fil c. feilen file; sig. affile.

Feilenhauer m Filehugger s. Feilheit f Bestikkelighed c. Feilicht n, Feilspäne m/pl. Fil-spaaner pi.

feilschen tinge, købslaa, prutte, fein fin; køn, pæn; snu.

Fein«..., fein«... in Zssgn: -bäckerei f Wienerbageri n; -fühlend, -fühlig a. fintfølende; -gehalt m (der Münzen nsw.) Gehalt, Finhed c; -schmecker m Lækkermund c.

Feind m, -in f Fjende, Uven c. feind a. fjendsk, fjendtlig sindet, feindlich fjendtlig, fjendsk. Feindschaft f Fjendskab n. feindselig fjendtlig, fjendsk. Feindseligkeit f Fjendtlighed c. Feinheit f Finhed c; Snuhed c.

feist fed, smækfed.

Felbel m Felpel c.

Felch, Felchen m (Fisch) Helt c.

Feld n Mark, Yang c; X Felt, Krig c; Felt, Tavl n; --arbeit f Markarbejde n; -« artillerie f Feltartilleri n; -* backer m Feltbager c; -ban m Agerdyrkning c; -bett n Feltseng c; -binde f Officersskærf n; -dienst X m Felttjeneste s; -flasche f Feltflaske c; -flucht f Desertion c; -flüchtige(r) Desertør c; -früchte f/pl. Markfrugter c/pZ.;-öcpärfXnBagage c; -gerät n Markredskaber n/pl.; X Krigsmateriel n; -=> geschrei n Krigsskrig w; X Feltraab n; -Herr m Feltherre c; -Herrnkunst f Strategi c; --huhn n Agerhøne c; -Hüter m Markvogter c; -jager m Feltjæger o; -kessel X m Feltkedel c; -lager n Feltlejr c; -lazarett n Ambulance o; -lerche f Marklærke c; -marschall m Feltmarskal c; -mans f Markmus c; -messer m Landmaaler c; -mesjkunst f Landmaaling c; -mütze X f Felthue c; -Polizei f Feltpoliti n; Gendarmeri n; -post X f Feltpost c; -posten m Feltvagt c; -Prediger m Feltpræst c; -scher(er) m Feltskær, Saarlæge c; -schlacht f Feltslag n; -spat tn Feldspat c; -stecher m Feltkikkert c; -stein m Kampesten c; -stuhl m Feltstol c; -wache /* Feltvagt c; -Webel m Oversergent c; -weg m Markvej o; -Wirtschaft f Agerbrug n; Landhusholdning c; -zeichen n Felttegn n, Fane, Standart c; -zeugmeister m Felttøj mester c; -zug m Felttog n.

Felge /‘Hjulfælge c.

Fell n Skind n, Hud c; Hinde c;

fig. ein dickes » haben være tykhudet ; F j-m das » über die Ohren ziehen flaa En; Zeisen n Ransel c; Postsæk c.

Fels, Felsen m Fjeld n, Klippe c.

Felsen-..., felsen-... in Zssgn: »fest o. klippefast; jfjetj n Stenhjerte n; »klippe f Skær n; »masse f Fjeldmasse c; »riff n Klipperev n; »tomtb f Klippevæg o.

felsig klippeagtig; klippefuld.

Feme f, Femgericht n hemmelig Ret o.

Fenchel ^ m Fennikel o.'

Fenster n Vindue n; »bank f Vinduesforhøjning c;Vindueskarm c; Abrüstung f Vinduesbrystning o; »flügelm Vinduesfløj o; »kitt m Vindueskit c; »» kreuz n Vinduespost c; fladen m Vinduesskodde n; ^Pfeiler m Vinduespille c; »polster n Vinduespude c; »rahmen w Vinduesramme c; »riegel m Vinduesstang c; ^scheibe /" Vinduesrude c; stritt m Vinduesforhøjning c.

FerienpZ. Ferie c; »aufenthalt »n Ferieophold n; «.reise f Ferierejse o.

Ferkel n Gris o.

ferkeln kaste Grise.

fern fjern, langt bortliggende; einer Sache »bleiben holde sig borte fra noget; von » langt borte fra; paa Afstand.

Fern-..., fem-... in Zssgn: »glas, »rohr n Kikkert c; »her adv. langt borte fra; »hin adv.langt bort; Mt f Udsigt c; »sichtig o. langsynet; »fprechamt n Telefonstation c; »sprechan-schluß m Telefonforbindelse c; Sprecher m Telefon c; »ver-kehr S m udenrigsk Trafik c.

Ferne f Fjernhed, Afstand c; aus der » fra det fjerne, langt borte

fra; das ist noch in weiter » det har lange Udsigter.

ferner videre, længere; fremdeles ; «.hin fremdeles, i Fremtiden.

Ferner m Snebræ, Gletscher c.

Ferse/'Kæl c; fig. j-m auf den »n sein være i Hælene paa En.

Fersengeld n: » geben smøre Haser, flygte.

fertig færdig; parat, rede; øvet, dygtig; villig, redebon; mit et. » werden faa Ende paa noget; » Deutsch sprechen tale flydende tysk.    [ekspedere.

fertigen forfærdige, fabrikere;

Fertigkeit f Færdighed, Duelighed c; (Zungen«.) Tungefærdighed c.

fesch flot, fiks.

Fessel f Lænke c; fig. Baand n; (einesPferdes) Kode o; »ballon m Ballon captif c; »geschwür n Vet. Kodebyld c.

fesseln lænke; fig. fængsle.

Fesselung fBænkning c; Fængsling c.

Fest n Fest, Højtid c.

fest fast; sikker, varig; X befæstet; in et.» sein være stiv, sikker i noget; mit Verben: »bannen mane, fasttrylle; »* fahren: sich »fahren køre fast; ».halten: sich an et. ehalten holde sig fast ved noget; Jfleben: an et. Jfleben klæbe fast ved noget; »machen gøre fast, fastgøre; »nehmen sætte fast, arrestere; »setzen sætte fast; fig. fastsætte ; »stellen afgøre; konstatere.

Fest-..., fest-... in Zffgn: »abend m Festaften c; Aftenen el. Dagen før en Helligdag; »essen, »mahl n Festmaaltid n; »fcier f Højtid c; »g es an g tn, »lied n Festsang c; »land n Fastland n; »ländisch a. kontinental, Fast-

am.

tøj n.

lands- ;"-nahme / Arrestation c; -rede / Festtale c; -setzung, -stellung /Fastsættelse c; -tag m Festdag o.

Feste / Borg c; Firmament n.

Festigkeit / Fasthed, Soliditet c.

festlich fefetlig, højtidelig.

Festlichkeit / Festlighed, Fest o.

Festung /Fæstning c.

Festungs«... in 8fføn: -arbeit / Befæstningsarbejde n; -arrest tn, -haft / Fæstningsarrest c; -bau tn Fæstningsbygning c; -graben tn Fæstningsgrav c; -Werk n Fæstningsværk n.

Fett n Fedt n.

fett fed.

Fett«..., fett»-, in 8fsgn: -auge n Øje n (paa Suppen); -bauch tn Tykvom c; -fleck tn Fedtplet c; -ganS / Fedtgaas, Pengvin o; -gefchwulst / Fedtsvulst o; -» haltig a. fedtholdig; -Hering tn Flommesild c; -leibig «. tykmavet, korpulent; -leibigkeit / Korpulence o.

fettig fedtet; fedtagtig.

Fettigkeit / Fedme c; Fedtethed c.

Fetzen tn Pjalt, Las o; Klud,Lap c.

feucht fugtig, kl

feuchten fugte, væde.

Feuchtigkeit / Fugtighed c; Yædske c.

Feuchtigkeitsmesser tn Fugtlg-hedsmaaler c, Hygrometer n.

Feuer n Ild c; Blus n; Brand, Ildløs c; /tø. Varme, Hdfuldhed c.

Feuer-..., feitet«... in 8fTøn: -anbetet tn Hdtilbeder c; -afse« kuranz / == -Versicherung; -anzündet tn Hdtænder c; -decken n Kulbækken, Fyrfad n; -be-stattung /Ligbrænding c; -bock tn Hdbuk c; -brand tn Brand c; -ecke /Ruæg c; -eiser tn brændende Iver o; -rimer tn Brandspand c; -effe /Esse o; Ildsted n, Skorsten e; -fangend «. letfængelig, antændelig; -färben, -farbig a. ildfarvet, ildrød; -• fest o. ildfast; brandfri; -gabel /Ildrage c; -gefährlich a.brandfarlig ; -ßetuefir n Skydevaaben n; -glocke /Brandklokke c; -» glut / brændende Hede c; -• haken tn Brandhage o; -herd m Ildsted n; Arnested n; -kieke / Kulbækken n, Fodvarmer c; plärrn m Brandalarm c; pleiter / Brandstige c; bleute Brandfolk pi.; -loschmannschaft / Slukningsmandskab n; -» moun tn Brandmand c; Fyrbøder o; -Meldestelle / Brandskab n; -Probe / Ildprøve o (a. sig.); -rad n Ildhjul n, Sol c; -ro't ct. i'ldrød; -schaden m Brandskade c; -schaufel / Ildskuffe, Kulskovl c; -schirm tn Ildskærm c; Kakkelovnsskærm c; -schlund tn Hdsvælg n; -• schwamm tn Fyrsvamp c; -» speiend «.ildsprudende; -spritze /Brandsprøjte c; -stahl tn Fyr-staal n; -statte / Ildsted n, Arne o; Brandsted n; -stein tn Flintesten o; -Versicherung / Brandforsikring o; -wache / Brandvagt o; -Wasfe/Hdvaaben, Skydevaabenn; -wehr/Brand-korps n; -wehrinann tn Brandmand c; -werk n Fyrværkeri n; -Werker tn Fyrværker o; & Oversergent i Artilleriet; -• werkerei' / Fyrværkeri n; -zange . / Ildtang o; -zeichen n Ildsignal n; Brandsignal n; -zeug n Fyr-[Skydning c. feuern 1. fyre, skyde. 2. F- n FeuerS«... in 8støn: -brunst / Ildebrand, Ildløs c; -gefahr /Brandfare c; -not /Ildsvaade c. Feuerung / Fyring c; Brændsel n.

[febrilsk.

peg n.

feurig gloende, glødende; sig. ildfuld.

ff. Abk. für folgende.

Fiaker (v^v, m Droske o. Fibel f Abc c.

Fiber f Fiber, Trævl o.

Fichte H f Gran, Rødgran o. sichten af Gran, Gran-.

Fichten-... iit Zssgn: -apfel m Grankogle c; baum m Grantræ n; -nadel f Grannaal c; -zapfen m = -apfel. fide'l lystig, gemytlig.

Fi'dibus m Fidibus c.

Fieber n Feber c.

Fieber-..., fieber-... in Zssgn: -artig a. feberagtig, febrilsk; -frei a. ------los; -frost m Feberkulde

c; -krank a. febersyg; -los a. feberfri; -mittel n feberstillende Middel w; -rinde f Kina-bark c; -schau(d)er m Feber-gysen c. fieberhaft, fieberig feberagtig, Fiedel / violin, Fiol c. fiedeln spille Violin, gnide Fio-[mand c. Fiedler m Violonspiller, Spille-Figur f Figur c. figürlich figurlig.

Filiale f Filial o.

Filialgeschaft n Filialforretning c. Filter m (n) Filter n. Filtrierbeutel m Filtrerpose c. filtrieren filtrere.

Filz m Filte; sig. Gnier c; Røffel c; -hut m Filthat c; -• laus f Fladlus c; -macher m Filtmager c; -schuh m Filtsko c. filzen filte; sig. afrøfle; v/n. F gnie, knibe. fagtig, fedtet.1 filzig filtet; sig. filtret; F gnier-j Filzigkeit f F Gnieri n.

Finanz-... in Zssgn: -ausschuß m Finansudvalg n; -klemme f Pengeforlegenhed o; -Plan m, -Wirtschaft f Budget n. vnanzie'll finansiel.

findbar som kan findes.

Findel-... in Zssgn: -Haus n Hitte-børnshospital n; -kind n Hittebarn.

finde» finde, hitte; sich - findes; mødes; sich in et. - finde sig i noget; finde sig til Rette i noget.    [deløn c.

Finder nr Finder o ; -lohn nr Fin-findig opfindsom, raadsnar. Findigkeit f Opfindsomhed c, Raadsnarhed c.

Findling m Hittebarn n.

Finger m Finger o; -fertigkeit f Fingernemhed o; -hut m Fingerbøl n; -nagel m Fingernegl c; -ring m Fingerring c; -satz J' m Fingersætning c; -spräche f Fingersprog n; -Übung J¹ f Fingerøvelse c; -wurm m Fingerbyld c; -zeig m Finger-[Fingertut c. Fingerling nt Handskefinger c; fingern fingerere; J' sætte Fingrene paa.

fingieren fingere, simulere. Fink(e) m (Vogel) Finke c. Finkler m Fuglefænger c.

Finne * f Luffe o ; Finne, Filipens c; (der Schweine) Tinte c. Finne 2 m Fin, Finlænder c. finnig finnet; tintet, finnisch finsk; der F-e Meerbusen den finske Bugt c. finster mørk, skummel, dunkel. Finsterling m Obskurant o. Finsternis f Mørke n; Formørkelse c.

Finte f Finte c; Kneb n. Firlefanz m Nar, Laps o ; Narrestreg c; Flitterstads c.

Firma f Firma n. firme(l)» konfirmere. Firm(el)ung f Konfirmation o. Firn, Firner tn fjorgammel Sne c; Gletscher o.

Firnis tn Fernis c. firnissen fernisere.

[lånt c.

Flademaal n.

[Flag.

First tn (f) Bjergtop, Bjergryg o; Tagrygning, Mønning o.

Fisch tn Fisk c; F faule -c Udflugter pi.; Løgn pi.

Fisch-..., fisch-... in Zffgn: -abler tn Fiskeørn c; -angel /'Fiskekrog c; Fiskesnøre c; -banb n Hængsellap c; -behälter tn Hyttefad n; -beinn Fiskebenn; -beinern o. af Fiskeben, Fiskebens-; --> blase f Svømmeblære c; -brühe f Fiskesauce c; Fiskesuppe c; J6rut f Fiskeyngel c; -essen n Fiskeret c; -ester m Ichtyofag c; -fang tn Fiskefangst c; --> flosse f Fiskefinne c; -gabel f Aalejern, Lyster n; -gehege n Fiskepark c; -gerät n Fiskeredskaber n/pl.; ^gräte/'Fiskeben n; Jfjurnen m Fiskekrog c; Ketser c; -Hanbler tn Fiskehandler c; -kasten tn Hyttefad n; -kelle /"Fiskeske c; -fesset tn Fiskekedel c; -kober tn Mading, Agn c; stunde f Ichtyologi c; -laich m Fiskeleg o; J(eim tn Husblas o; Fiskelim s; ginnest m Fisketorv n; Fiskemarked n; -milch f Mælke s; -otter m (f) Fiskeodder c; -reich a. fiskerig; -reiher tn (Vogel) Fiskehejre c; -rogen m Fiskerogn c; -schuppe f Fiskeskæl n; -teich vi Fiskedam o; -tistu m Fisketran c; Torskelevertran c; -weib n Fiskerkone c; -zeug n Fiskeredskaber nlpl.; -zucht/'Fiskeavl o; -Züchter tn Fiskeavler c; -zug m Fiskedræt n; Fiskestime c.

fischen fiske; fig. int Trüben -fiske i rørt Vande.

Fischer m Fisker c; -in /‘Fiskerkone c; -borf n Fiskerleje n; -mädchen n Fiskerpige c.

Fischerei f Fiskeri n.

fischig fiskeagtig, som lugter, smager af Fisk.

FiSkus m Statskasse o. giftet /'Fistel o; -stimme /"Fistelstemme c.

Fittich vi Vinge s.

Fitze f (Garn) Fed n. fitzen (Garn) fedde; spege, filtre, fix fast, uforanderlig; fiks; rask, flink.

fixen M jobbe.

Fixer K m Jobber, Børsspeku-Fixstern tro Fiksstjerne c.

Fixum n fast Gage o.

Flabbe F f Flab o. flach flad; sig. overfladisk.

Fläche f Overflade c; Flade c;

Plan n; Slette o.

Flächen-... in Zs.-stzgn: -inhalt tn Fladeindhold, Areal n; -maß n [hed c.

Flachheit f Fladhed c; sig. Flov-Flachland w Lavland ro.

Flachs tn Hør c.

Flachs-..., flachs-... in Zssgn: Jbttu tnHøravl c; Jbløltb a.hørblond; -breche /'Hørbrage c; -brechen n Hørbrydning c; -brecher m Hørbryder c; -haar n hørblondt Haar n; -Hechel tn Hørhegle c; -hebe f Blaar c; -röste f Hør-blødning c; -schwinge f Skættel

flächse(r)n af Hør, Hør-, flackern flagre, blusse.

Flaben vi flad Kage o; (Kuh-) Kokase c.

Flagge f Flag n. flaggen flage; v/a. pynte med Flaggschiff n Flagskib n. flämisch flamsk.

Flamme /'Flamme (o. sig.), Lue c. flammen flamme, lue, blusse. Fla'mmeri vi Klatkage c. flammig flammende, slanbrisch flandrisk.

Flanell tn Flonel n.

Flanke f Side, Flanke o. flankieren X flankere. [Krave c. Flan(t)sche f (am Rohr) Flange,

løshed c.

a. dunblød.

Pletvand «.

[der.

FlapS F m Lømmel, Flab c. flapsig F lømmelagtig, flabet. Fläschchen n lille Flaske, Flakon

(ziehen flaske op.) Flasche f Flaske c; mit der „ aus-j

Flaschen«... in Zs.-stzgn: „bier n Flaskeøl n; „korkmaschine f Proppemaskine c; „kühler m Vinkøler o; „kürbis 4 tn Kalebasse c; „post si/ f Flaskepost c; „stander m Flaskestativ n; „zug G m Trisseværk n. Flaschner m Blikkenslager c. Flatter-... in Zsign: „geist m Flygtighed c; flygtig Person c; „» mine X f Flagremine c; „sinn tn Flygtighed, Ustadighed c. flatterhaft ustadig, flygtig. Flatterhaftigkeit f Ustadighed c. flattern flagre; vaje; sig. sværme, flau flov; (von Getränken) mat, doven; (bom Geschäft) flov, stille, daarlig.

Flauheit/Flovhed, Forretnings-[Ister n. Flaum tn Dun n; Flomme c, Flaum-..., flaum-... in Zsign: „bart m Flødeskæg o; „bärtig <l dun-haget; „bett n Dundyne c; „» fed er/Dunsjer c, Dun n; „weich [Dyfifel n. Flaus, Flausch m Tot c; Plys, Flause f Vrøvl n; Flovse o. Flausenmacher tn Flovsemager c. Flechse f Sene c.

Flecht-... in Zssgn: „arbeit f flettet Arbejde n; „weide / Kurvepil c; „Werk n Fletværk n.

Flechte f Fletning c; Med. Udslæt n; ^ Lav c. flechten flette; sig. knytte, binde. Fleck m Plet c; Sted n; Lap, Flik c; „fieber n Plettyfus c; „seife f Pletsæbe c; „Wasser n [ke c.

Flecken m Plet c; (Markt„) Flæk-flecken plette, smitte af; F gaa fra Haanden; v/a. plette; flikke.

flecken-frei, -los pletfri, fleckig plettet, spættet. Fledermaus s Flaggermus c. Flederwisch tn Fjervinge o.

Flegel tn (Dresche) Plej el c; sig. Laban, Lømmel c.

Flegelei f Lømmelagtighed c. flegelhaft lømmelagtig. Flegeljahre n/pl. Lømmelalder c. flehen bønfalde, bede. flehentlich bønlig, indstændig. Fleisch n Kød n.

Fleisch«..., fleisch-... in Zsign: „bank /Slagterbodo; „(be)schau/Kød-kontrol c; „(be)schauer tn Kød-kontrolør c; „brühe f Kødsaft, Kødsuppe c; „färbe f Kødfarve c; „farben a. kødfarvet; „fst[j n Saltekar n; „fressend a. kødædende ; „hacker, „haner m Slagter c; „floß m, „klößchen n Kødbolle c; „kost s animalsk Føde, Kødmad c; „los a. kødløs; „< speise f Kødspise c; „suppe f Kødsuppe c; „topf m Kødgryde c; „waren f/pl. Viktualier pi.; „werdung f Inkarnation c. Fleischer m Slagter c. fleischern af Kød, Kød-. Fleischeslust f Kødets Lyst c. fleischig kødfuld, fleischlich kødelig, sanselig.

Fleiß m Flid c; mit „ med Flid, med Forsæt, fleißig a. flittig; ivrig, flennen flæbe, tude. fletschen: die Zähne „ vise Tæn-Flick-... inZssgn: „schneider m Lap-peskræder c; „schufter tn Skoflikker o; „werk n Lapperi n; „Wort n Fyldeord n, Fyldekalk

Flicken m Flik, Lap c. flicken lappe, flikke; j-m et. am Zeuge „ yppe Klammeri med En, søge at komme En til Livs. Flicker m Skoflikker c; Kedelflikker c.

[n.

[Gudsbespotter c.

Flickerei /"Lapperi, Lappeværk n. Flieder 4 ot Hyld o; Syre'n o; -strauch m Hyldebusk c; -tee w Hyldete c.

Fliege f Flue c; Med. spanische -Spanskflue c; Flueplaster n. fliegen flyve.

Fliegen-... in Zssgn: -klappe, -° klatsche f Fluesmække c; -köpf m Typ. omvendt Type, Blok c; -schrank m Flueskab n; -* schwamm ot Fluesvamp c; -» Wedel ot Fluevifte c. fliehen fly, flygte; v/a. fly, sky. Fliese f Flise, Flisesten c.

Fließ n Vandløb n. fließen flyde, rinde; fig. følge (af), fremgaa (af).

Fließpapier n Trækpapir, Klatpapir n.

Flimmer m flimrende Lys, Skær flimmern flimre; tindre, flink flink, rask, kvik.

Flinkheit f Flinkbed, Raskhed c. Flinte f Bøsse c, Gevær n; sig. die - ins Korn werfen opgive Ævret.

Flinten-... in Zs.-stzgn: -kolben ot Bøssekolbe c; -fußet f Bøssekugle c; -lauf ot, -ro hr n Bøsseløb n; -schaft m Bøsseskæfte n; -schuß m Bøsseskud n.

Flitter m Flitter n, Paillet o; fig. Flitterstads o; -glanz m forloren Glans c; -gold n Flitterguld n; Bladguld n; -kram m uægte Kram n; -Wochen f/pl. Hvedebrødsdage c/pl.

Flitzbogen ot Flitsbue c.

Flock-... inZssgn: -seide /"Floksilke c; -wolle f Flokuld c.

Flocke f Flok, Tot c, Fnug n. flockig flokket, fnugget.

Floh m Loppe c; fig. j-m e-N -ins Ohr setzen sætte En Fluer i Hovedet; -stich ot Loppestik n. flöhen: sich - loppe sig.

Flom, -en ot Flomme c, Ister n.

Flor ot 1. Flor n, Blomstring c; int - sein blomstre. 2. Flor, Slør n.

florieren florere.

Floskel f Floskel c.

Floß n Tømmerflaade c; -brücke /" Flaadebro c; -graben ot Tømmergrav c; -holz n Flaadetøm-mer n.

Flosse /"Finne c; Luffe c.

flößen (Holz) flaade.

Flößer ot Flaadefører o.

Floßfeder f Finne c.

Flöte f Fløjte e.

flöten blæse paa Fløjte; fløjte; fig. - gehen gaa fløjten.

flott flot; vt - werden komme af Grunden.

Flotte f Flaade e.

Flöz n Lag n, Fløts, Aflejring c.

Fluch m Forbandelse c; Ed c.

fluch-... in Zssgn: -beladen betynget med Forbandelse; -würdig forbandet, nedrig, infam.

fluchen bande; j-m - forbande En; - und wettern bande og gale.

Flucher ot En, som bander;

Flucht f Flugt c; Arch. Flugt, Række o; in die - schlagen slaa paa Flugt; in einer - i samme Flugt.

flüchten redde, bringe i Sikkerhed ; sich - redde sig, flygte.

flüchtig flygtende; hurtig; forgængelig ; flygtig, overfladisk.

Flüchtigkeit /" Flygtighed o; Forgængelighed c.

Flüchtling ot Flygtning c.

Flug ot Flugt c; Fart c; (Bögel) Flok c; -bahn X f Kuglebane o; -blatt n Flyveblad n; -sener n flyvende Gnister el pi.; -haser ot Flyvehavre c; -tjaut/"Flyvehud c; -Maschine f Flyvemaskine c; -sand ot Flyvesand n; -schrift f Flyveskrift n.

Flügel ot Vinge c; (Gebäude) Fløj

[Vædske c.

drille.

[c.

<?; J Flygel n; „adjutant X m Fløjadjutant c; „mon» m Fløjmand o; „tür f Fløjdør c. flügge flyvefærdig, flugs straks, hurtig.

Flunder m (f) Skrubbe c. [der.] flunkern funkle; lyve, slaa Pla-J Flur 1. f Mark c; Yang c; Bymark c. 2. (a. m) Flise e, Stengulvn; Forstue c; Trappegang c; „Hüter, „schütz m Markvogter

Fluß m Flod, Strøm c; flydende Tilstand o; Med. Flaad n; Reumatisihe c; Snue c; Jbett n Flodseng c; Flodleje «; „netz n Flodnet c; „Pferd n Flodhest c; Schiffahrt f Flodsejlads c. flüssig flydende.

Flüssigkeit f flydende Tilstand c; Flüssigkeitswage f Flydevægt c. flüstern hviske.

Flut f Flod, Flodtid c; Vande, Bølger pl.\ Vandflod, Oversvømmelse c. [flyde, svømme, fluten strømme, bølge; svulme; Fork f Fok c, Foksejl n; „mast m Fok, Fokkemast c.

Fohlen n Føl n. fohlen fole, kaste Føl.

Föhn tn Søndenvind, Føhn c. Föhre H f Fyr c.

Folge f Følge o; Rækkefølge, Række c; Fremtid c; Lydighed c; die „ wird es lehren Fremtiden vil vise det; „leisten adlyde.

Folge»..., folge-... in Zfsgn: „recht, „richtig a. følgerigtig, konsekvent; „testøs eit /'Konsekvens c; „satz m Følgesætning c; „-widrig a. inkonsekvent; „Widrigkeit /*Inkonsekvens c; „zeit f Fremtid c.

folgen følge; følge efter, folgend følgende, næste, folgendermaßen paa følgende Maade.

folgern (aus) drage en Slutning, slutte (ai).

Folgerung f logisk Slutning o. folglich følgelig, altsaa. folgsam lydig.

Folgsamkeit f Lydighed c. foliieren foliere.

Folter f Pinebænk c ; Pinsel, Tortur c; „bank f Pinebænk c; skammer f Torturkammer n; „. knecht m Bøddelknægt c; „quäl f Pinsel c.    [fig. pine.l

foltern lægge paa Pinebænken;} foppen narre; have til bedste, [leri n.

grupperet f Mystifikation c; Dril-förderlich fremmende, gavnlig, nyttig; gunstig, tj enlig; tj enst-villig; adv. hurtig, snart, fordern fordre, forlange; udkræve ; udfordre; (vor Gericht) stævne.

fördern befordre, fremme; fremskynde; $$ fordre, opfordre; fig. zutage „ bringe for Dagens

Lys. [dring c; Stævning c.)

Forderung f Fordring c; Udfor-}

Förderung /"Fremme, Fremskyndelse c;Hjælp, Støtte c; X Fordring, Opfordring o.

Forelle f Forel, Bækørred c.

Forke f Fork, Høtyv c.

Form f Form, Fapon c; „fehler m Formfejl c; „sand m Formsand n.

Forma'lien pi. Formaliteter c/pl.

Forma't n Format n.

Formel f Formel c; Formula'r c; „buch n Formula'rbog c; „toefeu n Formali'sme c.

formen forme, danne; formulere; modelére.

Former m Former c; Modelérer

Formerei f Modelérkunst c.

formieren formere, [trykkelig.j förmlich formel, formelig; ud-} Förmlichkeit f Formalitet o; Af-maalthed c.

Formular

Formnla'rn Formulare;Blanket formulieren formulere; affatte.

Forschbegierde f Kundskabstørst c; Nysgerrighed c.

forschen forske, granske; spørge, undersøge.

Forscher tn Forsker, Gransker c; -blick m Forskerblik n.

Forschung f Forskning, Granskning c; Undersøgelse c.

Forst tn (f) Skov, Fredskov c; -amt n Forstinspektion c; -• aussetzn m Skovløber c; -srevel m Skovforbrydelse c; -hans n Skovfogedhus n; -kunde f Forstvidenskab c; -mann m Forstmand c; -Meisterin Forst-inspektør c; -revier n Forstdistrikt n; -Wirtschaft /° Skovbrug n.

Forster m Skovrider c.

Försterei f Skovridergaard c; Forstdistrikt n.

Fort X n Fort n.

fort bort; videre; fremad; borte, væk; in einem - i et væk; - Und - stadig væk; -! af Sted I

Fort-..., fort-... in Zflgn: -a'n adv. for Fremtiden, fra nu af; -arbeiten v/n. arbejde videre; -begeben: sich -begeben begive sig bort; -bestehen v/n. blive ved at bestaa; -bewegen v/a. bevæge af Sted, flytte, fjerne; -bewegung f Bevægelse, Fjernelse c; -bildungsschule f Fortsættelsesskole c; -bleiben v/n. blive borte, udeblive; -bringen v/a. bringe bort; sig. (et.) fremme, (j-n) hjælpe frem; -« daner f Vedvaren c; Fortsættelse c; -dauern v/n. vare ved, vedvare; fortsættes; -dauernd a. varig, vedvarende; -eilen v/n. ile bort; -fahren vjn. køre bort; vedblive, blive ved; v/a.

køre bort, bortkøre; -fliegen t'/n.flyve bort; -führen v/a. føre bort; fortsætte; -gang m Ved-varen c; Fortsættelse c; Fremgang c; Bortgange; -gdjciiv/tt. gaa bort; vedblive; blive ved at gaa; sig. gaa fremad; -Jjelfcn v/n. hjælpe bort; hjælpe frem; -jagen v/a. jage bort; -kommen 1. v/n. komme bort; komme fremad, komme videre; gøre Fremgang, trives. 2. n Fremgang, Trivsel c; JHiuteit v/n. kunne komme bort; klassen v/a. lade komme afSted; slippe ud; udelade; -laufen v/n. løbe bort, løbe sin Vej; -laufend a. fortløbende, uafbrudt; sleben v/n. leve videre; -machen v/a. fortsætte; bortskaffe; sich -machen skynde sig bort; -marschieren v/n. marchere af Sted; spacken --- äscheren; -pflanzen v/a. forplante ; -Pflanzung f Forplantning o; -raffen v/a. bortrive; stimmen v/a. bortrydde; steifen v/n. rejse bort;-mfjctt v/a. rive bort, bortrive; -rücken v/a. flytte bort; v/n. flytte sig; -» schaffen v/a. skaffe bort, bortskaffe ; fjerne; flytte; äscheren: sich äscheren pakke sig, pille af; -schicken v/a. sende bort, bortsende; afskedige; -schleichen v/n. u. sich - liste sig bort; --schleppen v/a. slæbe bort; -• schreib en v/n. blive ved at skrive; -schreiten v/n. gaa videre; skride frem; gøre Fremgang; -schrei-tend «.fremadskridende; -schritt tn Fremskridt n; -schrittler m Fremskridtsmand c; -sehnen: sich -sehnen længes efter at komme bort; -setzen v/a. fortsætte ; -setzung /‘Fortsættelse c; -spinnen v/a. udspinde; fortsætte ; sig. sich -spinnen udspinde sig; fortsætte sig; -stoßen v/a.

støde bort; ^.tragen vja. bære bort; ^treiben v/a. drive bort; fortsætte; v/n. drive bort; ^ Während a. ve'dvarende, stadig; diversen v/a. kaste bort, bortkaste ; zwischen v/a. tørre af, borttørre; ^.wollen v/n. ville bort; ^ziehen v/a. trække bort; v/n. drage, rejse, flytte bort. f(o)uragieren furagere.

F(o)urier m Purér c.

F(o)urnier n (Tischlerei) Finér n. Fracht f Fragt c; abrief m Fragtbrev n; Fuhrmann m Fragtmand c; Fuhrwesen n Fragtkørsel c; ^.satz m Fragt o; ^.ftück n Stykke n Fragtgods; ^wagen m Fragtvogn c. frachten fragte.

Frack m Kjole, Livkjole c.

Acage f Spørgsmaal n; O Efterspørgsel c; ^.bogen m Skema n til Udfyldning og Besvarelse; ^.kasten m (inZeitungen) “Spørgsmaal og Svar“; ^,satz m Spørgesætning c; ^stellung f Forespørgsel c; ^wort n Gram. Spørgeord n; ^zeichen n Spørgs-maalstegn n.

fragen spørge (nach — om); nach j-m w spørge efter En; spørge til En; nichts^ nach et.ikke bryde sig om noget.

Frager m Spørger c. fraglich omspurgt; tvivlsom, fraglos utvivlsom, [og frank, frank fri, frimodig; w und frei fri Frankatur ^ f Franke'ring c. Franke m Franker c. frankieren v frankere, fränkisch frankisk.

Frankreich n Frankrig.

Franse f Frynse c.

Franz-... inZssgn: ^.band m Læderbind n; ^branntwein m fransk Brændevin c; ^mann m Franskmand o.

Franzose m Franskmand c.

Französin f fransk Dame c.

französisch fransk.

Fratz m Æde, Føde c; Æderi n.

Fratz m Karikatur c; Nar c.

Fratze f Grimasse c; Fjæs n; Vrængebillede n, Karikatur c.

fratzenhaft forvrænget; latterlig.

Frau f Kvinde c; Kone, Hustru c; Frue c; Dame c.

Frauen-... in Zfsgn: ^.arzt m Kvindelæge c; ^bctocgitng/"“Kvindebevægelse“ c; ~Qlcié n Marieglas n;    m Damehat c;

kleid n Damekjole c; ^.kloster n Nonnekloster n; ^zimmer n Fruentimmer n, Kvinde c; Kvindfolk n.

frauenhaft kvindelig, dameagtig.

Fräulein n Frøken c.

frech fræk.

Frechheit f Frækhed o.

Fregatte f Fregat c.

frei fri; frimodig, ugenert; (Stelle) ubesat, vakant; ^ Von fri for; ^ heraus rent ud; im F^en i det fri; unter ^em Himmel under aaben Himmel; mit Verben: Zugeben frigive, løslade; ehalten holde (En) frit; klaffen sætte paa fri Fod; lade slippe; v machen frigøre; ^ franke're; sprechen absolvere; fur. frifinde, frikende; ^stellen: j-m et. stellen overlade noget til En.

Frei-..., frei«... in Zssgn: ^.benter m Fribytter, Pirat c; ^.billetn Fribillet c; Jbrief m Fribrev, Privilegium n; ^denker, ^.geist m Fritænker c; ^,frau f Friher-rei'nde, Baronesse c; ^gebig a. gavmild, rundhaandet; ^.gebig-feit f Gavmildhed c; ^,gebung f Frigivelse, Løsladelse o; ^.ge-lasfene(r) frigiven c; ^handel m Frihandel c; ^.Händler m Frihandelsmand c; ^herr m Friherre, Baron c; Jjettin f Fri-herrei'nde, Baronesse c; -Herr-

[n.

[synderlig.

lich a. friherrelig; Fassung / Frigivelse c; -lichtstudie /‘(Malerei) Friluftsstudie c; -marke / Frimærke n; -maurer m Frimurere; -maurerei /Frimureri n; -mut m, -mütigkeit / Frimodighed c; -mütig a. frimodig; -schar / Friskare c; -schär-1er m Friskaremand c; -schein Fripas n; -schule/Friskole c; Schüler m Friskoledreng c; schütz m Friskytte c; -film m Frisind n; -sinnig a. frisindet; -fprechung / Frifindelse, Frikendelse c; -stößt m Fristat, Republik c; -stadt / Fristad c; -statt, -statte / Fristed, Asyl n; -fteöe / Friplads c; -tag m Fredag c; -tifd) m fri Middagsmad, fri Kost c; -treppe / Fritrappe c; -Werber m Frier c for en anden; -willig a. frivillig; ^Willigkeit / Frivillighed c; -zügig-teit / Opholdsfrihed c. freien: um j-n - fri til, bejle til En; v/a. ægte.

Freier m Frier, Bejler c.

Freiheit/'Frihed c; Privilegium FreiHeits-... in Zs.-stzgn: -krieg m Frihedskrig c; -strafe /‘Frihedsstraf c.

freilich rigtignok; jo, ganske vist.

fremd fremmed; ubekendt; be-Fremd-..., fremd«... in Zssgn: -artig a. fremmed; heterogen; -artig-keit / Besynderlighed c; -Herrschaft / fremmed Herredømme n; -Wörterbuch n Fremmedordbog c.

Fremde / Udland n.

Fremden-... in Zs.-stzgn: -blatt n Blad n for rejsende; -buch n Fremmedbog e; -führer m Fører c; Rejsebog, Vejviser c; -ftube /, -zimmer n Gæsteværelse n; -Verkehr m Frekvens c af rejsende.

Fremdling m fremmed, Udlænding c.

Freske /Freskomaleri n.

Freß-..., fref}-... in Zssgn: -beutel m Mulepose c; -gier /Graadig-hed c; -gierig a. graadig; -• Näpfchen » (der Vögel) Ædeglas n. Fresse P / Flab, Mund c. fressen æde; fortære, sluge. Fressen n Æderi n; Æde, Føde c. Fresser m Æder, Slughals c. Fresserei / Æderi n; Ædegilde n. Frett, Frettchen n Fritte c. Freude / Glæde, Fryd c. Freuden-... in Zssgn: -bezeigungen f/pl. Glædesytringer c/pl.; -fest n Glædesfest o; -geschrein Glædesskrig n; -leben n Liv n i Fryd og Gammen; -madchen n Glædespigeo; -ftörer m Glædesforstyrrer o.

freudestrahlend glædestraalende. freudig glad; glædelig; frejdig. Freudigkeit / Glæde c; Frejdighed o.

freudlos glædetom, glædeløs, freudvoll glad.

freuen glæde; sich - glæde sig (an, über et. ved, over noget; auf et. til noget).

Freund m Ven c.

Freundin / Veni'nde o. freundlich venlig; (von Sachen) behagelig, tiltalende. Freundlichkeit / Venlighed c. Freundschaft/Venskab n;Frænd-skab n, Slægt c. freundschaftlich venskabelig. Frevel m Brøde, Forbrydelse c: Formastelighed o; -mut m Forvorpenhed c; -tat / Misgerning, Ugerning c frevelhaft, freventlich forbryderisk; formastelig, freveln synde; formaste sig Frevler m Forbryder c.

Fried-..., fried-... in Zssgn: -fertig n. fredelig, fredsommelig; -*

fromm from.

fertigkeit f Fredsommelighed c; 4)of tn Kirkegaard c; -liebend a. fredelskende.

Friede(n) tn Fred c.

Friedens-... in Zssgn: -abschluh tn Fredslutning c; -ti ru ri) vi Fredsbrud n; -pfeife f Fredspibe c; -richter tn Forligsdommer o; Fredsdommer c; østifter tn Fredsstiftere; -ftommFredsforstyrrer c; -Vertrag tn Fredstraktat c.

friedlich, friedsam fredelig.

Friedrich tn Frederik.

frieren fryse; es friert mich, mich friert, ich friere jeg fryser.

Fries tn (Stoff) Vadmel n; Arch. Friese c.

[Hykleri n.

Frömmelei f Skinhellighed o, frömmeln lade from, hykle, frommen gavne, nytte. Frömmigkeit f Fromhed o. Frömmler tn Hykler, Pietist c. Fron f Hoveri n.

[for.

Friese tn Friser c.

Frieseln pl. Frisier pl.

Friesin f Friseri'nde c. friesisch frisisk.

Frikassee' n Frikassé c. frisch frisk; rask; livlig; ny, ren; auf -er Tat paa fersk Gerning; - daran I tag nu fat!; -au'f! rask!; -tøe'g rask væk. Frische f Friskhed c; (Sommer-) Sommerophold n. frischen forfriske; opfriske;

(Eisen) friske, puddle.

Frischling m Vildgris c.

Friseur vi Frisør c. fristeren: j-n - frisere En; (Tuch) nopre, frisere.

Frisiermantel tn Friserkaabe c. Frist f Tid o; Frist, Termin c;

Udsættelse, Henstand c. fristen udsætte; das Leben -friste, opholde Livet, [stand c. Fristung f Udsættelse, Hen-Frisu'r f Frisure c.

Frl. Abk. für Fräulein.

froh, fröhlich glad, fornøjet;

glædelig.    [hed c.

Fröhlichkeit f Glæde, Lystig-frohlo'cken juble.

Fron-... in Zfsgn: -arbeit f, -dienst tn — Fron; -feste f Fængsel, Fangetaarn n; -leichnam tn Herrens Legeme n; -leichnams-fest n Kristi Legemsfest c. fronen gøre Hoveri, frönen ----- fronen; sig. tjene, trælle Front & f Front c; Arch. Facade c. Frosch tn Frø c; -(.geschwulst f) Tungebyld, Frøsvulst c. Frosch-..., frosch-... in Zffgn: -artig a. frølignende; -geschwulst f s. Frosch; -fcule f Frølaar n; -Wurm tn Haletudse c.

Frost tn Frost, Kulde c; -tieule f Frostknude c.

frösteln: es fröstelt mich, mich fröstelt jeg gyser, jeg ryster af Kulde.

frostig kold (auch sig.); kuldskær. Frostigkeit Kulde c. Fröstling tn Frossenpind e. frottieren frottere.

Frucht f Frugt c; Foster n;

Korn n, Afgrøde c.

Frucht-..., frucht-... in Zs.-stzgn: Jbcmm m Frugttræ n; -blüte f Frugtblomst c; abringend a. frugtbringende, gavnlig; folge f Sædskifte n; -gehäuft n, -hülle f Frøgemme n; -keim tn Kim, Spire c; -Io8 o. uden Frugt, ufrugtbar; sig. frugtesløs; -losigkeit f Frugtesløshed o; -reich a. frugtrig, kornrig; sig. frugtbringende, gavnlig; -Wechsel vi Sædskifte n. fruchtbar frugtbar, sig. frugtbringende.

[mør n.i I Fruchtbarkeit f Frugtbarhed o. Frohsinn m glad Sind, godt Hu-J | fruchten frugte, nytte.

früh tidlig; morgen - i Morgen tidlig; heute - i Morges; - und spät tidlig og silde; empr. -er tidligere, forrige; sup. -eft tidligst; -estens tidligst, i det tidligste; saa tidlig som muligt.

Früh«..., früh-... in Zssgn: -apfel m tidlig modent Æble n; -Qe* butt /'for tidlig Fødsel, Aborte; -jährn Foraar n, Vaar c; finesse f Ottesang c; -mo'rgens adv. tidlig om Morgenen; -obst n tidlig moden Frugt c; -reif a.tidlig moden; steife f tidlig Modenhed c; -schoppen m “Morgenbajer“ c; -stand ch enn Morgen-serenade c; -ftutf n Frokost c; -stücken r/n. spise Frokost; -zeitig a. tidlig; tidlig moden; -zeitigkeit f tidlig Modenhed c.

Frühe f Morgentid c; Daggry n; in aller - tidlig om Morgenen.

Frühling m Foraar n, Vaar c.

Fuchs m Ræv c; Fuks, rød Hest c; F Dukat c; (junger Student) Rus c.

Fuchs-..., fuchs-... in Zssgn: Jmu m Rævehule c; Zeisen n, -falle f Rævesaks c; -haar n Ræve-haar n; rødt Haar n; -jagd /' Rævejagt c; -rot a. ræverød; (v. Pferd) fuksrød; -schwänz m Rævehale c; (Tischlerei) Stiksav c; -schwänze(l)n r/n. indsmigre sig, sleske; -wi'ld a. smæ'k-vred, rasende.

fuchsen F drille, ærgre; snyde.

fuchsig ræveagtig; ræverød.

Füchsin f Hunræv c. [tel pi.)

Fuchtel f bred Klinge c; X Fug-j

fuchteln: mit den Händen - fægte omkring med Hænderne; r/a. fugtle.

süchtig F vred, arrig.

Fuder n Læs, Vognlæs n.

Fug m Føje, Ret c; mit - und Recht med fuld Føje.

Deutsch-dänisch.

Fuge /‘Fuge o; Sammenføjning c; J⁴ Fuga c. fugen fælde sammen, fügen sammenføje; aneinander^ forene, tilpasse; anordne, bestemme; (von Gott) føje; sich -føje sig; (in) finde sig (i); (an) slutte sig (til); es fügt sich det hændes, tildrager sig. Fugenwerk B n Sammenføjning, Fortanding c.

füglich passende; adv. med Føje. fügsam føjelig.

Fügung f Sammenføjning c; Anordning c; Tilskikkelse c; Gram. Konstruktion c. fühlbar følelig; følsom, fühlen føle, mærke. [horn n.| Fühlhorn n (der Insekten) Føle-j Fühlung /■ Berøring, & Føling c. Fuhr-... iit 8støn: -geld n, -lo fin m Køreperige pZ., Vognleje, Fragt c; -halteret f Udlejning c af Køretøjer; -Herr m Vognmand c; bleute pi. Fragtmænd pi.; -mann m Vognmand c; Kusk c; -werk n Køretøj n. Fuhre f Kørsel c; Læs n; Køretøj n.

führen føre; sig. lede, vejlede; bei sich - have hos sig; die Aufsicht über et. - have Opsyn med noget; ein Geschäft -bestyre en Forretning; eine Haushaltung - holde eget Hus; die Kasse - forestaa Kassen. Führer m Fører c; Leder, Vejleder c; Anfører c; Vejviser, Rejsebog c.

Führerin f Førerske c. Führerschaft f Ledelse c; Anførsel c; Førerne c/pi.

Führung f Førelse c; Ledelse c;

Anførsel c; Opførsel c. FührungS - attest n, -zeugnis n Skudsmaalw, Forholdsattest c. Füll«... in Zssgn: -rimer m Osespand c; Brandspand c; -erde f

[fyldes.

c; -sprechet m = -• bitter; -wa'hr adv. i Sandhed, sandelig; -Witz m s. Vorwitz; -wort n Anbefaling c; Pro

Fyld c; -horn n Overflødighedshorn n; -ofen m Magasinovn c; -tøort n Fyldeord n, Fyldekalk 6.

Fülle f Fylde c; Fyldighed c; Mængde, Rigdom c; die Hülle und - i Overflod.

Füllen n Føl n. füllen fylde; sich - fylde sig, Füllsel n Fyld c; Fars c.

Füllung f Fyldning c; Fars c;

(Tür-) Fylding c.

Fund m Fundn; Hittegods «; -geld n Findeløn c; -gtu&e f tø. Kilde, Fundgrube c; -ort rø, -» stelle f Findested n.

Fundame'nt n Fundament n; fig.

Grundlag «. fundamentieren fundere. Fundamentierung f Fundering c. fundieren fundere; K fundierte Schuld funderet Gæld c.

Fünen n Fyn.

fünf fem; eine Fünf Femtal n; Femmer c.

Fünf-..., fünf-... in 8tføn: -blätterig a. i embladet; -cif n Femkant c; -eckig a. femkantet; -* fach, -faltig a. femdobbelt, fem-fold; -h lindert fe'mhundrede; -jährig ct. femaarig, Femaars-; -jährlich a. som sker hvert femte Aar; -mal adv. fem Gange; -malig o. fem Gan^e gentagen; -prozentig a. Fein-procents-; -seitig a. femsidet; -stettig o. femcifret; -stündig a. fem Timers; -tägig a. fem Dages.

fünferlei fem Slags.

Fünftel n Femtedel c. fünftens for det femte. fünfte(r) femte, fünfzehn femten. fünfzehnte(r) femtende, fünfzig halvtredsindstyve. Fünfziger m Mand c paa 50 Aar. fungieren fungere.

fünisch fynsk, funkeln funkle, tindre. funkel(nagel)neu splinterny. Funke(n) m Gnist, funkenfprühend gnistrende. Funkentelegraphie/'traadløs Telegrafi c.

Fuilktion f Funktion c. funktionieren funktionere.

Funzel F f daarlig lille Lampe c. für for, til; i Stedet for; til bedste for; Stück - Stück Stykke for Stykke; was - hvad for, hvilken; - mein Leben gern inderlig gerne; adv. - und - bestandig.

Für-..., fut«... in Zsign: -bitte f Forbøn c; -bitter m Talsmand c; -e'rst adv. først; foreløbig; -lie'b adv. mit et. -lieb nehmen tage til Takke med noget; -» sorge f Omsorg, Forsorg c; -» sorglich a. forudseende, forsynlig; omhyggelig; -spräche f Forbøn

nomen n.

Furche f Fure c; Rynke o. furchen fure, rynke.

Furcht f Frygt o; in - setzen forskrække.

furchtbar frygtelig.

Furchtbarkeit Frygtelighed c. fürchten und sich - frygte, være bange for. fürchterlich frygtelig, furchtlos uforfærdet. Furchtlosigkeit/'Dforfærdethed o. furchtsam frygtsom, bange. Furchtsamkeit f Frygtsomhed c. Fürst m Fyrste c; -in f Fyrstinde c; -bischof m Fyrstbiskop c.

Fürsten-... in Zssgn: -geschlecht n Fyrsteslægt c, Dynasti n; -« stand m Fyrstestand o.

Fürstentum n Fyrstedømme n.

fürstlich fyrstelig.

Fürstlichkeiten f/pl. fyrstelige Personer c/pl.

Furt f Vadested n.

Furu'ukel m Blodbyld c.

Furz P m Fjært c.

furzen P fjærte.

Fusel(schnaps) m Fuselbrænde-vin c.

Füsilier m Musketér c.

Fuß mFodc, Benn; festen-fasien faa Fodfæste; j-nl auf dem -e folgen følge En i Hælene; fig. auf großem -e leben leve paa en

' stor Fod; auf freien - setzen sætte paa fri Fod; mit j-m auf gespanntem -e stehen staa paa en spændt Fod med En; stehenden -es paa staaende Fod.

Fuß-..., fuß-... tu 8fføn: -angel f Fodangel c; -arzt in Fodlæge c; -bad n Fodbad n; -bnnf f Skammel c; -bekleidung f Fodbeklædning c; -beuge, ablege f Vrist c; -boden m Gulv n; -= decke f Gulvtæppe n; Sengeforligger c; -fall m Knæfald n; -fällig a. knælende; -frei o. (vom Kleid) fodfri; -gänger(iu f) m Fodgænger(ske) c; --gäugerbrücke f Gangbro c ; -ge-stell n Fodstykke n, Sokkel c; -gicht f Podagra c; pfiffen n Fodpude c; -knöchel m Ankel o;

flappen m Fodlap c; -Pfad m Fodsti c; -reiniger m Skrabejern n; -reise f Fodrejse c; -* reisende(r) Turist o, Fodgænger c; -sack m Fodpose c; Schemel m = —6ans; -sohle jf Fodsaal c; -soldat m Infanterist c; -spur f, -(s)tapfe f Fodspor n; -steig in Fodsti o; stritt m Fodtrin n; Spark n; Skammel c; -Volk Xn Fodfolk n; -wärmer m Fod-varmer c; -weg m Gangsti c; -Wurzel/"Fodrod c; -zehe jfTaa e. fuße» (auf) staa, støtte, hvile (paa) (auch fig.).

Füßling m Srømpefod c. futsch F væk, fløjten.

Futter n Foder n; (Rock-) For n; Foderal n; -tieutclm Fodersæk c; Mulepose c; -erbse /"Foderært c; -geld n FoderpengepZ.; -gras n Fodergræs n; JEnmmer f Foderkammer n; -kasten m Foder-kiste c; Unecht m Foderkarl c; -leinwand f Forlærred n; -» meister X m Fodermester c; -schneide(maschine) f Hakkelsekiste, -maskine c; -schwinge f Foderkurv c; -trog m Fodertrug n; Krybbe c; -zeug n For n.

Fnttera'l n Foderal, Etui n. füttern fodre; (Kleider) fore. Fütterung f Fodring c, Foder n; Foring c, For n.

g Abk. für Gramm.

Gabe f Gave, Foræring o; Almisse c; Offern; /tø.Gave,Evnec. Gabel f Fork, Greb c; (Tisch-) Gaffel c; (am Wagen) Gaffelstang c; ^ Slyngtraad c; Tvege c; -arm m Plovstjært c; Gaffel-stang c; -ästig o. tveget; -» deichsel f Gaffel c; -förmig a. gaffelformet; -frühstück n varm

Frokost c; -gehörn n Gaffelhorn n/pl.; -Hirsch m Gaffelhjort c; -Pferd n Enspænderhest c; -• 1 eilig a. gaffeldelt; -zacke, --zinke f Gaffelgren c.

Gab(e)ler m — Gabelhirsch.

gabeln tage paa Gaffelen; v/n. spise, gafle i sig; (nach) fiske (efter); sich - dele sig i to. forgrene sig.

en Helhed.

Gabelung f Tvedeling o. gackern kagle, gaffen gabe, glo.

Gage f Gage, Løn, Sold c. Gähnen n Gaben c. gähnen gabe.

Gala f Galla c.

Galanterie f Galanteri n; -arbeit f Galanteriarbejde n; -Ware f Galanterivare e; -Warenhandlung f Galanterihandel c. Galeere 4/ f Galej c. Galeerensklave m Galejslave o. Galerie' f Galeri n.

Galgenm Galge o; -frist /*Galgenfrist c; -gesicht n Galgefjæs n; -hnmor m Galgenhu'mor c (n); -strick, -Vogel m Galgefugl, Tyveknægt c.

Gallapfel m Galæble n.

Galle f Galde o; Galle c, Galæble w.

Gallen»..., gallen«... in Ls.»stzgn: -bi'tter a. ga'ldebitter; -blase f Galdeblære c; -fieber n Galde-feber c; -stein m Galdesten c. Gallert n, -e f Gelé c. gallig galdeagtig; bitter.

Galmei m Min. Galmej c.

Galopp m Galop c; (Tanz) Galopade o.

galoppieren galopere.

Galosche f Galoche c. galvanisch galvanisk, galvanisieren galvanisere. Galvanismus m Galvanisme c. Galvanomagnetismus m Elektromagnetisme c.    [ti'k c.l

Galvanopla'stik f Galvanoplas-j Gamander ^ m Ærenpris c. Gamasche f Gamache c. Gamaschendienst m sig. Støvlet-tjeneste o.

Gang m Gang c; Bane o; Gang, Korridor o; (bei Tische) Ret, Anretning c; Fechtk. Omgang; in - bringen sætte i Gang, gang (a. gäng) und gäbe gængs.

gangbar (v. Weg) fremkommelig;

gangbar, gængs.

Gängelband n Ledebaand n; fig. j-n am - führen føre En i Ledebaand.

gängeln lære (et Barn) at gaa, fig. føre i Ledebaand.

Gans f Gaas c; dim. Gänschen n Gæsling c.

Gänse»... in Zsign: -blümchen ^ n Tusindfryd c; -bratennr Gaase-steg c; -füßchen n/pl. Typ. Gaaseøjne n/pl.; -haut f Gaaseskind n; fig. Gaasehud, Gysen c; -klein n Gaasekraase cfpl.; -leberpastete f Gaase-leverpostej c; -marsch m: im -marsch gehen gaa Gaasegang; ~\\ubtlf Stoppedejgc; -schmalz n Gaasefedt n; -wein F m (Wäger) Gaasevin, Pumpenheimer c; -weiß(sauer) n Gaas i Gelé.

Gänserich m Gase o.

©stittjsTvangsauktion c; Fallit c. ganz 1. hei; adv. helt, ganske, aldeles; - und gar aldeles, fuldstændig; - und gar nicht aldeles ikke; im -en i det hele; i det hele taget. 2. das G-e det hele; ein G-es et Hele, [kommen, gänzlich ganske, aldeles, fuld-gat 1. færdig, tilberedt; gen-nemkogt, gennemstegt. 2 .adv. meget, overmaade; endog; -nicht slet ikke; - nichts slet intet; - zu hoch alt for høj; warum nicht -1 jo vist! jo pytl Gar-... in S fføn: -aus m: j-m den -aus machen gøre det af med En; -koch m Spisevært, Restauratør c; -fudjc f Spise-kvartér n.

Gär-... in Zssgn: -bottich m Gære-kar n; -stoff m Gæringsstof n. Garbe /"Neg n.

Garbenhaufe(n) m Hob, Trave c.

[del n.

Garderobe f Garderobe c; Paomklædningsværelse n.

Garderoben»... in Zflgn: „auffeher tn Garderobeforvalter c; „« halter tn Klædestativ n.

Gardine f Gardin, Forhæng n.

Gardinen-... in Zsign: „halter m Gardinholder c; predigt /*Gardinpræken c; „stange f Gardin-stang c.

gären gære.

Garn n Garn n; Net n; „haspet f Garnhaspe c; „weife, „winde f Garnvinde o.

Garnele f Reje o.

Garnifo'n f Garnison c.

garnisonieren X ligge i Garnison.

garstig smudsig; ækel, væmmelig ; styk, grim; fæl.

Gärtchen n lille Have c.

Garten tn Have c; „bau tn Havedyrkning c, Havebrugn; „erbe/* Havejord, Lluldjordo; „gewächs n Haveplante c; „Haus, „Haus» chen n Havehus n; Lysthus n; „laube f Løvhytte c, Lysthus n.

Gärtner tn Gartner c; „in f Gartnerske c; Gartnerkone c;

Gärtnerei f Gartneri n.

Gärung /■ Gæring c.

Gärungsmittel n Gæringsmid-

Gas n Gas c.

Gas-..., gas-... in Zssgn: „anstalt f Gasværk n; „artig a. gasagtig ; „behälter tn Gasometer n; „beleuchtung f Gasbelysning c; „brenner m Gasbrænder c; „glühlicht n Gasglødelys w; „-laterne f Gaslygte c; „messer tn Gasmaaler c; „uhr /“ Gasur n.

Gäscht m Fraade c, Skum n; Gær c; Bærme c.

Gäßchen n lille Gyde c.

Gaffe f Stræde n, Gyde c.

Gaffen-... in Zfsgn: „bube, „junge tnGadedreng c; „binte/"Trækker c; „Hauer m Gadevise c;

„kehrer m Gadefejer c; „kot m Gadesnavs n; „mitte f Rendesten c.

Gast tn Gæst c; Kunde c; Kumpan, Fyr c; grober „ grov Karl.

Gast*»«»», gast*»«» tn ■Sffdtt • „bett m Gæsteseng c; „frei a. gæstfri; „sreiheit f Gæstfrihed c; „freund m Gæsteven c; „freundlich a. gæstevenlig, gæstfri; „geber tn Vært c; „Haus n Gæstgiversted, Værtshus n; „hosrnGæst-givergaard o, Hotel n; „mahl n Gæstebud w; „recht n Gæsteret c; „rolle f Gæsterolle c; „ftube f, „zimmer n Gæstekammer n; Gæstestue c; „tafel f, „tisch tn Table d’H6te c; „• Wirt m Gæstgiver c; „Wirtin f Gæstgiverske c; „Wirtschaft f Gæstgiveri n.

Gasterei f Gæstebud, Gilde n.

gastieren beværte; r/n. holde Gilde, gæstere; (Theater) give Gæsteroller.

gastlich gæstevenlig, gæstfri,

Gastlichkeit f Gæstfrihed c.

Gatte m Ægtemand c.

Gatter n Gitter, Stakit n; „tor n Gitterport c; „werk n Gitterværk n; „zaun tn Stakit n.

Gattin f Hustru c.

Gattung f Slags, Art, Sort c.

Gau m Landskab, Distrikt n, Egn, Provins o; „dieb m Gavtyv c.

Gauch m Gøg o; Tosse, Nar c.

Gaukel-.. in Zs.-stzgn: „bild n Gøglebillede n; „spiel, „Werk n Gøglespil, Gøgleri n.

Gaukelei f Gøgleri n.

gaukelhaft gøgleragtig.

gaukeln flagre; gøgle, gøre Taskenspillerkunster.

Gaukler m Gøgler, Taskenspiller c.

Gaul m Hest, Arbejdshest c, Øg n.

sprog n.

[geri n.

Fustage c.

ning c.

Brug.

Gaumen m Gane c.

Gauner m Gavtyv, Tyveknægt c; Bedrager c; Sprache /"Tyve-[tyvestreg c. Gaunerei f Bedrageri n, Gav-gaunern bedrage, snyde.

Gaze f Gaze c, Flor n.

Gaze'lle f Gazelle c.

Ge-ächtete(r) fredløs c.

Geächze n Jamren, Stønnen c. ge artet: wohl- godartet; velopdragen.

Ge bäck n Bagværk n.

Ge-balk n Bjælkeværk n.

Ge bär«... in Zssgn: -anstalt f Fødselsstiftelse c; -mutter f Livmoder c.

Ge bärde f Mine c; Minespil n; -li pi. Gebærder, Fagter pi. ge bärden: sich - te sig, skabe sig.

Ge bärden-... in Zssgn: -spiel n Minespil n; Mimik o; -spräche f Tegnsprog n.

ge baren: sich - te sig; opføre sig. Ge baren n Opførsel c; Adfærd c. ge bären føde; sig. frembringe, bringe til Verden.

Ge bäude n Bygning c.

Ge-bein n Ben n/pZ., Skelet n. Ge-bell n Gøen c. geben give; levere; sig. gengive, udtrykke; viel auf et. - sætte megen Pris paa noget; ilt Pension, Kost - sætte i Pension, Kost; et. von sich - give noget fra sig (a. sig.); sich - als give sig ud for; sich für et. -udgive sig for noget; sich in et. - finde sig i noget; vjimp. es gibt der gives.

Geber m Giver c.    [bog c.)

Ge-be't n Bøn c; -buch n Bønne-J Ge biet n Gebet, Omraade n. ge bieten byde, befale.

Ge-bieter m Herre, Hersker c. ®e-Meteriit/‘Frue,Herskeri'ndec. ge bieterisch bydende, befalende.

Ge bilde n Billede n; Skikkelse c. ge bildet dannet.

Ge-bimmel n Ringen c, Rin-Ge-binde n Bundt n; Tønde, [n/pl.

Ge biege n Bjergkæde c, Bjerge ge birgig bjergfuld.

Ge birgS-... in Zssgn: -bewohner m Bjergbo c; -gegend f Bjergegn c; -kamin m Bjergryg c; -kette f Bjergkæde c; -kunde f Geo-gnosi c; -patz m Bjergpas n; -rücken m Bjergryg c; -stock m Bjergmasse c; -Volk n Bjergfolk n; -zng m Bjergkæde c. Ge biß n Tænder c/pZ., Tandsæt, Gebis n; (am Zaum) Bidsel n. Ge bläse n Blæseværk n; Bælg c. Ge-blök(e) n Brægen, Brølen c. ge blümt blommet, blomstret.

Ge blüt n Blod n; sig. Afstam-[født Tysker c. ge boren født; -er Deutscher ind-ge-boegen i god Behold.

Ge bot n Bud n, Befaling c; j-m zn -c stehen staa til Ens Raa-dighed.

Ge bräu n Bryg, Brygning c.

Ge brauch m Brug, Anvendelse c; Skik c. ge brauchen bruge, ge bräuchlich brugelig; Skik og [anvisning c.) Ge brauchsanweisung f Brugs-j ge-brechen mangle, skorte; es gebricht mir an et. jeg mangler

noget.    [lied c.\

Ge brechen n Lyde c; Skrøbelig-J ge brechlich skrøbelig; vanfør. Ge brechlichkeit /"Skrøbelighed c; Vanførhed c.

Ge brüder pi. 8 Brødre pi.

Ge brüll n Brølen c, Brøl n.

Ge bühr f Pligt, Skyldighed c; Afgift c, Offer n; -en pi. iur. Gebyrer, Sportler pi. ge bühren tilkomme; sich - sømme sig, passe sig.

- 135 -

[passende.

[rat c. Kamme-

gebührend

ge bührend tilbørlig, passende; G tilkommende, ge-bührendermahen tilbørlig, som sig hør og bør. ge bührlich skyldig; sømmelig, Ge bundenheit f Tvang, Ufri-[Foster n. Ge burt f Fødsel c; Herkomst c; ge bürtig (ans) født (i). Ge-burts-... in Zffgn: -adel m Fødselsadel c; -fehler m Natur-fejl c; -helfer(in f) m Fødselshjælperne) c; -hilfe f Fødselshjælp c; -fahr n Fødsels-aar n; -land n Fødeland n; -ott m Fødested n; -schein Fødselsattest c; -ftabt /"Fødeby c; -tag m Fødselsdag c; zweyen f/pl. Fødselsveer pi.

Ge büsch n Buskads, Krat n.

Geck m Gæk, Nar c; Laps o. geckenhaft naragtig; lapset.

Ge dächtnis n Hukommelse c; Minde n; Erindring c; -feier f Mindefest c; Jtuttft f Mnemo-teknik c; -münze f Erindrings-medaille o; -schwäche f svag Hukommelse c; -tftfel /"Mindetavle c.

Ge danke m Tanke c (an — om); ilt -N versunken i dybe Tanker. Ge-danken«...,gedanken-...inZffgn: -blitz m Tankelyn n; -gang m Tankegang o; liefet m Tankelæser c; -los a. tankeløs; -» lostgkeit /"Tankeløshed c; -spane mjpl. Strøtanker, Aforismer cjpl.; -strich m Tankestreg c; -Voll a. tankefuld.

Gedärm(e) »r Tarme, Indvolde pZ. Ge deck n Kuvert o. ge deihen trives, have Fremgang, lykkes; (zu) blive, komme (til). Ge deihen n Trivsel, Fremgang [tig.

ge deihlich heldig; gavnlig, nyt-Ge-denk»... in Zffgn: ^blattn Mindeblad n; -buch n Notebog c;

Gefallene(r)

Dagbog o; -stein m Mindesten

ge-deuken huske; mindes, omtale; agte, have i Sinde; v/a. j-rn et. - huske En noget.

Ge-d enken n Erindring c, Minde Ge-dicht n Digt n; Opdigtning c. ge diegen gedigen; massiv; lødig; ren, uforfalsket; solid, dygtig.

Ge diegenheit f Gedigenhed c;

Lødighed c; Dygtighed c.

Ge dränge n Trængsel c; fig. Nød, Knibe c.    [firskaaren.l

ge drängt tæt, sammentrængt ge drückt trykket; nedtrykt. gedrungen tæt, kompakt; fir-skaaren.

Ge duld f Taalmodighed c. ge dulden: sich-haveTaalmodig-hed.

ge duldig taalmodig. ge-dunfen oppustet, opsvulmet, ge eignet egnet, skikket.

Geest /", -land n højtliggende tørt Land n.

Gefahr / Fare c; Risiko c. ge-fahr-... in Zffgn: abringend fare-bringende, farlig; -drohend faretruende; -los farefri, ufarlig; -Voll farefuld, farlig, ge fährden sætte i Fare, udsætte for Fare. ge fährlich farlig.

Ge fährt n Køretøj n.

Ge fährte ro Ledsager,

Ge fährtin /"Ledsagerinde, Kammerat o.

Ge fälle w Fald n; - pi. Indtægter pi.; Afgifter, Skatter pi. Ge fallen ro Tjeneste, Villighed

ge-fallen 1. behage; sich in et. -finde Behag i noget; sich et. -lassen finde sig i noget. 2. G-n Behag n.

Ge-fallene(r) falden c (auch fig.); X die Gefallenen de faldne pi.

[c.

for.

ge fällig behagelig; forekommende, tjenstvillig; wollen Sie „ft Platz nehmen vær saa god at tage Plads.

Ge fälligkeit / Behagelighed c;

Tjenstvillighed c; Tjeneste c. Ge fallsucht / Behagesyge c; Koketteri n.

ge-fallsüchtig behagesyg, koket, ge-fangen fangen; „ nehmen arrestere; X tage til Fange; sich „ geben overgive sig.

Ge fangen-... in Zflgn: „anstatt /, „Haus n Fængsel n; „Haltung / Detention c; „nähme / Fængsling c; Tilfangetagelse c; „• Wärter m Fangevogter c. Ge-fangene(r) Fange c.

Ge fangenschaft / Fangenskab n. gefänglich -„einziehen arrestere, fængsle.

Gefängnis n Fængsel n.

Gefäß n Beholder o, Kar n; (am Degen) Hæfte n. ge faßt fattet, rolig.

Ge-fecht n Fægtning, Træfning c. Ge fieder n Fjerdragt c; Fjerkræ [get.

ge-fiedert fjeret; bevinget, vin-Ge-filde n Mark, Slette c. [n. Ge-flecht n Fletning c; Fletværk ge-fleckt plettet, ge flissentlich forsætlig.

Ge flügel n Fjerkræ n; „handler m Hønsekræmmer c. geflügelt bevinget, vinget; „e Worte bevingede Ord.

Ge flüster n Hvisken c.

Ge folge n Følge n; Følge, Virkning c.

ge fräßig graadig, forslugen.

Ge fräßigkeit / Graadighed, Forslugenhed o.

©e-ftette(t)Gefrejder,Patrouille-

fører c; Underkorporal c. Ge-frier.... in Zs.-stzgn: „punkten Frysepunkt n; „raum m Frysekammer n.

ge frieren fryse (til Is). Ge-frorene(s) (Konditor-)Is c. ©c-fitdenSammenføjning, Struktur c.

ge-fugig smidig; føjelig. Ge-fügigkeit/'Smidighedo; Føjelighed o.

Ge-füHl n Følelse, Fornemmelse Ge fühl'..., ge-fühl-... in Zflgn: „los a. følesløs; ufølsom (gegen — for); „losigkeit / Følesløshed c; Ufølsomhed c; „voll a. følelsesfuld.

Ge fühls'... in Zflgn: „mensch m Følelsesmenneske,Stemningsmenneske n; „sinn m Følesans gegen mod, imod; henimod; i Sammenligning med, lige over

Gegen«..., gegen«... in Zflgn: „an. griff m Modangreb n; „antwort / Gensvar n; Replik c; „Lefehl m Kontraordre c; „beschuldigung / Modbeskyldning c; „besuch m Genbesøg n, Genvisit c; „beweis m Modbevis n; „bild n Sidestykke n, Pendant c; Modstykke n,Modsætning c; „dienst m Gentjenestec; „druck m Modtryk n; „forderung / Modfordring c; „füßler m Antipode c; „gescheut n Genforæring o; „• gewicht n Modvægt c; „gift n Modgift c; „klage / Modklage c; jur. Kontrasøgsmaal n; „• kläger(in f) m Kontracitant(i'n-de) c; „leistung / Mod præstation c; „liebe / Genkærlighed c; „list /'Modlist c, Modtræk n; „marsch m Kontramarch c; „« mittel n Middel n imod; Modgift c; „order /Kontraordre c; „part m Kontrapart, Modstander c; tur. Modpart c; „par-tet / Modparti n; Modpart c; „• prall m Tilbageslag n; „probe f Kontraprøve c; „rechnung /Kon-

frakke c; -versuch m Forsøg n paa at gaa.

ge haben: gehab dich wohl! lev

Ge-halt 1. m Indhold, Værd n; (e-r Münze) Gehalt o. 2. n (m) Løn, Gage c.

Ge-Halt-..., ge-halt-... in Zfsgn: -» leer, -los a. indholdsløs, værdiløs; -losigkeit f Indholdsløshed o; -reich, -voll a. indholdsrig, vægtig.

ge halten vel holdt; sig. sindig, behersket; forpligtet.

Ge-halts-... inZffgn: -aufbeflerung f Lønningsforhøjelse c; -zutage f Lønningstillæg n.

Ge hämmer n Hamren c.

Ge hänge n Skrænt c; Guirlande c; (Ohr-) Ørelokker c/pl.; ^ Gehæng n.

ge harnischt harniskklædt.

ge hässig hadefuld; forhadt.

Ge-Hässigkeit f Hadefuldhed c; Forhadthed o.

trolregning c; Modregning c; -rede f Gensvar w, Replik c; Indvending c; -satz m Modsætning, Kontrast c; -schein m Genskin n; -schrciberm Kontrolør c; Schrift f Modskrift n; -feite f den modsatte Side; (e-r Münze) Reverse; Zeitiga.gensidig; -* feitigfeit/'Gensidighed c; -spiel n Modspil n; Modsætning c; det modsatte; istand m Genstand c, Objekt n; -stündlich a. objektiv; -stoß m Modstød n; Fechtk. Ripost c; -stück n Sidestykke n, Pendant c; Modsætning c; -teil n Modsætning c; det modsatte; im -teil tvært imod; -ü'&etprp.lige over for; i Sammenligning med; -ü'ber-stellung f Sammenligning c; Konfrontation c; -Unterschrift f Kontrasignatur c; -Versicherung f Modforsikring c; Genforsikring, Reassurance c; -versprechen n gensidigt Løfte n; -Vorstellung f Modforestilling c; -« wart f Nærværelse, Tilstedeværelse c; Nutid, nærværende Tid c; -tuartig o. nærværende, tilstedeværende; nuværende; øjeblikkelig; -tutl)xf Modstand c, Modværge n; -wind m Modvind c; -Wirkung f Modvirkning c; -zeichen n Kontrasignal n; Kontramærke n; -zeichnen v/a. kontrasignere; -zeuge m Modvidne n; Vidne n til Gunst for anklagede; -zug m Modtræk

Gegend f Egn c; Omegn c; Himmelegn, Kant c; Omraade n. ge-gliedert leddelt; leddet. Gegner m Modstander c. gegnerisch fjendtlig.

Gegnerschaft f Modstanderne pi.; Fjendtlighed c. ge gründet grundet.

Geh-... in Zsign: -rod m Spadsere-[vel!

[deral n. Ge häuse n Hus n, Kapsel c; Fo-Ge Hege n Indhegning o; Indelukke n; Distrikt n; sig. j-m ins - kommen gaa En i Bedene, ge heim hemmelig; skjult, lønlig; fortrolig.

Ge heim-...i«Zffgn: -bund m hemmeligt Forbund n; -mittel n hemmeligt Middel, Arkanum n; -(e)rat m Gehejmeraad c; -Polizist m Opdagelsesbetjent c; -schreibe« m Privatsekretær c; -schrift f Lønskrift c; -tuerei f Hemmelighedskræmmeri n. Geheimnis n Hemmelighed c; hinter ein - kommen komme efter en Hemmelighed.

Ge heimnis-..., ge-heimnis-... in Zssgn: -krämer m Hemmelighedskræmmer c; -krämerei f Hemmelighedskræmmeri n; -« voll a. hemmelighedsfuld.

Ge heiß n Bud n, Befaling c. gehen gaa; rejse; (vom Teig) hæve

hør

og

to

tte.

[agtig.

geisterhaft aandeagti g, spøgels e-Geistes-..., geistes-... in Zsign: --abwesend a. aandsfraværende; -abwesenheit f Aandsfraværelse c; -gabe f Aandsevne c; -gegen« wart f Aandsnærværelse c; --krank a. sindssyg; -schwach a. aandssvag;-verwandt a.aands-beslægtet; -Verwandtschaft f Aandsslægtskab n; -verwirrt a. sindsforvirret; -Verwirrung,

sig; -lassen lade gaa, lade fare; sich - lassen ikke lægge Baand paa sig; vonstatten - gaa fra Haanden; zugrunde - gaa til Grunde; wie geht es Ihnen? hvorledes gaar det Dem ? hvorledes har De det?

Ge henk n Gehæng n. ge heuer sikker; es ist dort nicht - det spøger der; der er ikke rigtig hyggeligt; mir ist dabei nicht - jeg er ikke rigtig vel til Mode ved det.

Ge heul n Hylen c, Hyl n/pl.

Ge hilfe m Medhjælper c; Kommis c.

Ge hilfin /'Medhjælperske c.

Ge hirn n Hjerne c; -erschütterung f Hjernerystelse c; -fjauteitt« zundung f Hjernehindebetændelse o; -leiden n Hjernelidelse c; -schlag m Hjerneapopleksi c.

ge hoben: in -er Stimmung sein være i en løftet Stemning.

Ge höft n Avlsgaard, Gaard c. Ge hölz n Skov, Lund c, Krat n. Ge hör n Hørelse c; fig. Øre, Gehør n; j-m - geben laane En Øre; -fehler m Ørefejl c, Fejl paa Hørelsen, ge horchen adlyde, ge hören tilhøre; tilkomme; høre til, henhøre (til); sich - sømme sig; wie es sich gehört som Sig bør.

ge hörig tilhørende; passende, behørig; dygtig, ordentlig.

Ge hörn n Horn n/pl.; Takker c/pl.

ge-hörnt hornet.

ge-horsam lydig; -sier Diener! ærbødigste Tjener!

Ge horsam m Lydighed c. [op. geien : bie Segel - give Sejlene Geier m Grib c ; zum -! for Fanden, for Pokker!

Geifer m Savl n; Fraade c.

geifern savle; fraade, skumme;

skælde og smælde.

Geige f Violin, geigen spille Violin.

Geigen-... in Zsign: -bogen m Violinbue c; -faften m Violinkasse c; -macher m Violinmager c; --strich m Buestrøg n. [mand c. Geiger m Violinspiller c; Spille-geil yppig, frodig; gejl.

Geilheit f Frodighed c; Gejlhed Geisel m (/*) Gidsel c.

Geiß f Ged c; J6tatt ^ n Gede-blad, Kaprifolium c; Jbotf m Gedebuk o; -fuß m (Werkzeug) Koben, Brækjern n.

Geißel /'Svøbe c (a. sig.), Pisk c; -bruder m Flagellant c; Jjieb m Svøbeslag n. geijjeln hudflette, piske; fig tug-Geißelung f Hudfletning, Pisk-ning c; fig. Tugtelse c.

Geist m Aand c; Aandrighed c; Genganger c, Spøgelse n; Essens, Spiritus c.

Geist-..., geist-... tu Zsign: -Io8 a. aandløs; -losigkeit f Aandløs-hed c; -reich a. aandrig, aand-fuld; -tötend a. aandsfortæ-rende; -Voll a. --- -reich. Geister-... in Zsign: -banner, -be-schwörer m Aandemaner c; -be-schwörung /° Aandernanen o; -= erscheinung f Aandesyn n, Vision c; -seher m Aandeseer c; -stunde f Aandetime c; -Welt f Aandeverden c.

reise n.

[c.

^Zerrüttung f Sindsforvirring c; ^zustand m mental Tilstand, Sindstilstand c.

geistig aandig; aandelig; spirituel; Getränke spirituøse Drikke pi. geistlich gejstlig.

Geistliche(r) Præst, gejstlig c. Geistlichkeit f Gejstlighed s.

Geiz tn Gerrighed c. geizen være gerrig; mit etwas a knibe, spare paa noget; nach et. a, være begærlig efter noget. Geizhals m Gnier o. geizig gerrig, kneben. Ge-jammer n Jamren, Klynken c. Ge-jodel n Jodlen c.

Ge johle n Hujen c.

Ge-jubel n Jublen c.    [n.l

Ge-keifen Skændene; Skænderi] Ge-kicher n Fnisen c, Fniseri n. Ge kläff 11 Bjæffen c.

Ge-klapper n Klapren e; Knebren

[c.

©eklatsch n Klaskene; Sladder Ge klimper n Klimpren c, Klim-peri n. [n; Bjældeklang c.| Ge klingel n Ringen c, Ringeri] Ge klirr n Klirren c.

Ge knatter, Ge knistern Knitren c. Ge koller n (b. Truthahn) Pludren c; (in den Eingeweiden) Rumlen c. Ge kreisch n Hvinen, Skrigen c. Ge kritzel n Kradseri n, sig. F Kragetæer pi. [Kraase c/pl.j Ge kröse n Kalvekrøs n; Kocht.] ge krümmt krummet; krumbøj et; snoet; kroget.

Ge-krümmtheit f Krumhed c; Krumbøj ethed c. ge-künstelt kunslet; affektert.

Ge lächter n Latter c.

Ge-lagen Gilde, Lag n; ins Ah inein reden snakke hen i Vejret, ge lähmt lammet; lam. [mon n. Ge lände n Landskab n; Jords-Ge-länder n Rækværk n, Balustrade c; Espalier n.

ge-langen naa; komme.

Ge-laß n Rum, Aflukke n; Væ-[blodig.

ge-lassen rolig; taalmodig; kold Ge-lassenheit/'Ro c; Sindighed c. ge läufig let, flydende; die Sprache ist mir nicht a jeg er ikke fortrolig med Sproget.

Ge läufigkeit f Lethed, Færdighed c; Tungefærdighed c. ge launt oplagt, stemt; gut (übel) A, i godt (daarligt) Humør. Ge-läut(e) nRingning o; Bjældetøj M.

gelb 1. gul. 2. ©a, n gul Farve Gelb-..., gelb-... in Zssgn: abrann gulbrun; ^giesjer m Gørtler c; ^schnabel F m Grønskolling c; Ansucht/'Gulsot o; Asüchtig a.gul-sottig.

©etb n Penge pi.; kleines A Smaa-pengepi.; ~txpl. Pengesummer c/pl.; Midler pi.; Aaugelegenheit f Pengeanliggende n; Aanwei-sung f Pengeanvisning c; Aaus« gabe s Udbetaling c; Abeutel tn Pengepung c; Pengepöse c; A-brief m Pengebrev n; aBu^c f Bøde c; Akinnehmerin Kasserer c; Inkassator c; Akntschädiguug f Godtgørelse c i Penge; Anforderung f Pengefordring c; AØe» schäft n Pengeforretning c; a* gier f Pengebegærlighed c; a= kasten tn Pengekiste c; Aklemme f Pengetrang c; Akrisis f Pengekrise c; Aleute pi. Pengemænd pi.; Amaklerin Vekselmægler c; Amittel pi. Pengemidler pi.; a* preis m Kurs c; A.sack nr Pengepose c; Aschneider m Plattenslagere; Aschrank tn Pengeskab ir; AsorgenPengesorgerpi.; Asorte f Myntsort c; Abstrafe f Bøde c; Atasche f Pengelomme c; Pengetaske c; A-Verkehr m Pengeomsætning c ; Aberluft m Pengétab n; Awährung f Mønt-

[Magelighed c.

[c; in „ ifølge.

fod o; „Wechsler m Vekselerer c; „Wucher vn Aager c. ge legen beliggende; bekvem, belejlig; magtpaaliggende; es ist mir daran „ det er mig magtpaaliggende, det er mig om at gøre.

Ge legenheit f Léjlighed c. Ge-legenheits-... in Zsign: „gedicht n Lejlighedsdigt n; „kauf m Lejlighedskøb n. ge legentlich lejlighedsvis; prp.

i Anledning af. ge lehrig lærvillig; lærenem.

Ge lehrigkeit f Lærvillighed c; Nemme n.

Ge lehrsamkeit f Lærdom o. ge lehrt lærd; videnskabelig. Ge-lehrte(r) s. Videnskabsmand, lærd c.

Ge lehrten«... in Zs.-stzgn: „schule f Latinskole c; „verein m videnskabeligt Selskab n.

Ge leise n Hjulspor n; Banespor n; fig. Spor n.

Ge leit n Ledsagelse c Følgeskab n; Lejde n; Konvoj, Eskorte c. ge-leiten føre; ledsage. Ge-leits-... in Zs.-stzgn: abrief m Lejdebrev n; K Fragtbrev, Følgebrev n; „schiff n Konvojskib n.

Ge lenk « Led n; „puppe f Lededukke c; „rheumatismnsm Lede-reumatisme c; „Wassersucht f Ledevand n.    [(auch /!§.).!

ge lenkig let bevægelig, smidig] Ge lenkigkeit f Smidighed c.

Ge lichter n Slægt, Slags c; Rak

Ge liebte(r) s. Kæreste, elskede c. ge-lind(e) lind; mild.

Ge lindigkeit /'Mildhed o; Lempelighed c.

ge lingen lykkes; es gelingt mir det lykkes mig.

Ge lingen n godt Udfald n. Ge-lispel n Hvisken c.

gellen gjalde, skingre, ge loben love' højtideligt; das Gelobte Land det forjættede Land. Ge löbnis n højtideligt Løfte n. gelt: „? hvad? ikke sandt? [c. Gelte f Spand, Bøtte c; Strippe gelten gælde; væré værd, koste; es gilt! top! lad gaa! det er holdt! - lassen indrømme? das laß ich „ det lader sig høre; das gilt mir gleich det er mig lige meget.

Geltung f Gyldighed c; Værdi c; Betydning, Anseelse c; sich „ verschaffen gøre sig gældende, sætte sig i Respekt.

Ge lübde n = Gelöbnis, ge lungen vellykket; brillant.

Ge lüst n Lyst c; Lystenhed c. ge lüsten lyste, attraa; es gelüstet mich jeg har Lyst til. ge-mach langsom, rolig; adv. lidt efter lidt; saa sagte!

Ge-mach n Værelse, Gemak n;

das heimliche „ Kloset n. gemächlich langsom; magelig; bekvem.

Ge-mächlichkeit/Langsomhed c; Ge-maHl m Ægtemand, Gemal c. Ge mahlin f Hustru, Gemali'nde

c.

Ge mälde n Maleri n; „aus-stellung f Maleriudstilling c; „. galerie f Malerisamling c.

Ge markung f Grænse c; Om-raade n.

gemäß passende, tilsvarende; prp. i Overensstemmelse med, ifølge.

Gemäßheit/' Overensstemmelse

ge mäßigt moderat; tempereret.

Ge mäuer n Murværk n, Mure c/pl.

ge-mein fælles; almindelig; simpel; gemen; „er Soldat, Ge-meine(r) menig Soldat c.

Ge mein-..., ge mein-... in Zsign: „faßlich a. almenfattelig; „ge-

c.

blanding c.

le

[se c.

as).

jährlich a. samfundsfarlig; -• geistm Alme'naand c; -gültig a. alme'ngyldig; -gut n Fællesgods n; -hin adv. sædvanlig, i Almindelighed; -nützig a. alme'nnyttig; -Platz m sig. forslidt Talemaade, Trivialitet c; -schädlich a. alme'nskadelig; -« wesen n det almene, det offentlige; Samfund n; -wohl n Al-me'nvel n.

Ge meinde f Menighed c; Sogn n; Kommune c; -angelegenheit f Menighedssag c; kommunalt Anliggende n; -Haus n Forsamlingshus, Menighedshus n; -tot tn Kommunalbestyrelse c; Sogneraad n; -schule f Kommuneskole c; Sogneskole c; -• Vorsteher tn Sogneforstander, Sogneraadsformand c.

Ge meinheit/'havhed, Gemenhed [mindelighed, ge-meiniglich sædvanlig, i Al-ge-meinsam fælles.

Ge meinsamkeit f Fællesskab n. Ge meinschaft f Fællesskab n; Forening c; Samfund n. ge meinschaftlich fælles.

Ge-meuge n Blanding, Sammen-[mask n. Ge-mengsel n Blanding c, Misk-ge-messen afmaalt, formel; -er Befehl bestemt Befaling.

Ge metzel n Myrderi, Blodbad n. Ge-misch n Blanding c. ge mischt blandet.

Gemme f Gemme, Kamé o.

Gemse f Gemse o.

Ge-munkel n Hvisken, Smaa-snakken o.

Ge-murmel n Mumlen c; Rislen Ge müse n Grønsager jpZ., Gemyse c; -garten m Køkkenhave c; -handler m Grønthandler c ; -markt m Grøntorv n. ge mustert mønstret.

Ge müt n Sind, Gemyt n; Følel-gemütlich venlig, rar; hyggelig.

Ge-mütlichkeit f Gemytlighed c; Hyggelighed c.

Gemüts-..., ge-müts-... in Zssgn: -» art /"Karaktér c; Temperamentn; -bewegung f Sindsbevægelse c; -krank ct. tungsindig; sindssyg; -krankheit /"Tungsind »r; Sindssygdom c; -mensch tn Følelsesmenneske n; -ruhe f Sindsro c; -stimmung f Sindsstemning c; -Verfassung f, -zustand m Sindstilstand c.

gen imod, mod.

ge nau nøje; nøjagtig, punktlig, akkurat; intim; nøjeregnende, paaholdende.

Ge nauigkeit f Nøjagtighed, Akkuratesse c; Paaholdenhed o.

ge nehm behagelig, tilpas; - halten antage, billige.

genehmigen antage, modtage; billige; godkende; tillade.

Ge nehmigung f Antagelse c; Godkendelse c; Samtykke n; Tilladelse c.

geneigt skraa, hældende; sig. tilbøjelig; gunstig, velvillig.

Ge neigtheit f Hældning c; Tilbøjelighed c; Velvillie c.

Generalm General c; -baß J' m Generalbas c; -bevollmächtigte(r) Generalfuldmægtig c; -feld-marschallm Generalfeltmarskal o; -marsch X m Generalmarch c; -nennet m Generalnævner c; -stab & m Generalstab c; -* stabsarzt & tn Generallæge c; -vollmacht f Generalfuldmagt c.

Generalitä't & /“ Generalskorps n.

ge nesen komme sig (von —ester,

Ge nesung /"Helbredelse, Rekonvalescens c.

Ge-nick n Nakke c; Hals o; -• starre f Halsstivhed c.

Genie n Geni n; -korps X n Ingeniørkorps n; -streich tn

[sig-

[merat c.

[lig.

Genistreg c; ^truppen X fjpl. Ingeniører c/pl. genieren genere; sich genere ge nießbar spiselig, drikkelig; sig. F forstaaelig, læselig, ge nießen nyde; sig. glæde sig ved, nyde.

Ge-nist(e) n Rede c; Yngel c; Krat, Buskads n.

Ge noß, Ge nosse in Fælle, Kam-Ge-nossenschaft f Kammeratskab w; Samfund n; Forening c; Interessentskab n. ge-nng nok, tilstrækkelig.

Ge nüge f Tilstrækkelighed c; Tilfredsstillelse c; j-m w tun tilfredsstille En. genügen være nok; tilfredsstille; opfylde; sich w lassen lade sig nøje.

ge nügend tilstrækkelig; tilfredsstillende, ge nugsam noksom, tilstrække-ge nugsam nøjsom.

@e-uugfomfeit f Nøjsomhed c.

Ge nugtuung f Tilfredsstillelse c; Godtgørelse c; Oprejsning c; Satisfaktion c.

Ge-nuß m Nydelse o; ^sucht f Nydelsessyge c.

Geographie f Geografi c. geographisch geografisk.

Ge-päck n Bagage c; Rejsegods n; ^.ausgäbe f Rejsegodsekspedition c; ^droschke f Bagage-droske c; ^schein m Garantiseddel c; ^.träger m Bybud n; Ü Drager c; ^.wagen m Bagagevogn c.

Ge-pfeife n Piben c, Piberi n.

Ge pflogenheit fYane, Sædvane o. Ge-plapper n Plapren c; Sludren c; Sludder c.    [n.l

Ge-plarr(e) n Skrigen c; TuderiJ Ge plätscher n Piasken c. Ge-plauder n Passiar c; Sludder

[n.

Ke poltern Bulderw; Skramleri

Ge präge « Præg n. [Prunk c.l Ge-Pränge n Pragt, Pomp c;j Ge-prassel n Knitren c; Bulder n. Ge-quake n Kvækken c.

Ge-quieke n Skrigen, Piben c. gerad-... in Zs.-stzgn: Uiiiig ret-linie t; ^sinnig retsindig; oprigtig.

gerade lige; direkte; sig. ligefrem, aaben, ærlig; djærv; adv. lige, netop, just; ^au's, k* hi'n lige ud, lige frem; sig. rent ud; ^zu' lige frem, rent ud. geradeswegs den lige Vej, lige. Geradheit f lige Retning c; Oprigtighed c; Retsind n.

Ge rassel n Raslen, Rumlen c.

Ge rät n Redskab n; Bohave n, Møbler n/pl.; Udstyr n. ge raten 1. komme; falde ud; lykkes, trives; aneinander^, komme i Klammeri, i Strid; an j n „ træffe paa En; außer sich blive ude af sig selv; schlecht ^ mislykkes. 2. a. raadelig, tilraadelig.

Ge ratewohl n: aufs paa Lykke og Fromme.

Ge rätschaft f Redskab n. ge raum: eine ^.eZeit en rum Tid. ge-räumig rummelig.

Ge räumigkeit f Rummelighed c. Ge räusch n Støj, Larm o. ge räuschlos sagte, stille, ge räuschvoll støjende, gerben garve; sig. F prygle. Gerber m Garver c; ^fett n Garvefedt, Degras n; ^lohe / Garverbark c.

Gerberei f Garveri n.

ge recht retfærdig; retmæssig;

passende, tilpas.

Ge rechtigkeit f Retfærdighed c. Ge-rechtsame f Rettighed c; Privilegium n.

Ge rede n Snak c; Omtale c; Rygte n.

ge reichen (zu) geraade, blive.

[Ry n.

[ding c.

Ge-sandte(r) s. Gesandt, Afsen-

Ge-sandtschaft f Gesandtskab n.

Ge-sang m Sang c; Salme c; -* buch n Salmebog c; -lehrer m Syngelærer c; -schule f Synge-skole c; -verein m Sangforening c; -weise f Melodi o.

være (til); es gereicht dir zur Ehre det gør dig Ære. ge reizt tirret, opirret.

Ge reiztheit f Irritation c. ge reuen v/imp. angre, fortryde. Ge richt n 1. Kochk. Ret c. 2. (Behörde) Domstol c; Dom c. gerichtlich retslig; juridisk; lovformelig; Rets-.

Ge richts'... in Zs.-stzgn: -mnt n Domstol c; J6eomte(r) s. Rets-embedsmand c; Justitiarius c; -bezirk m Jurisdiktion c; -* biener m Retsbud n; -gebäude n Retsbygning o; Domhus w; -hof m Domstol c; -kosten pl. Sagsomkostninger pl.; -Ordnung f Proceslov c; -Person f Retsbetjent c; -pflege f Retspleje c; -saal m Retslokale n; -fchreiber m Retsskriver c; --ftube f = -faal; -tag m Rets-dag c; -verfahren n Procedure c; -Vollzieher m Retseksekutor c; -wesen n Retsvæsen n.

Ge richtsbarkeit f Jurisdiktion c. ge rieben F dreven, fiffig. Ge-riesel n Rislen c. gering ringe; ubetydelig; G daarlig, simpel; -er empr. ringere, mindre; -st sup. ringest, mindst; nicht im -sten ikke i mindste Maade; -achten, schätzen ringeagte.

Ge ring-..., ge ring-... in Zs.-stzgn: -fügig a. ringe, ubetydelig, intetsigende; -fügigkeit f Ubetydelighed c; -hallig a. tarvelig; ringe; -schätzig a. ringeagtende; -fchätzung f Ringeagt c.

Ge rinne n Rinden c. ge rinnen (v. d. Milch) løbe sammen ; (v. Blut) størkne.

Ge rippe n Skelet n; Benrad c. ge rippt ^ ribbet; (v. Glas) riflet;

(b. Papier) stribet.

Germane m Germaner c.

gern(e) gerne, med Fornøjelse; gerne, sædvanlig.

Ge-röchel n Rallen c.

Ge-röll(e) n Rullesten c/pl.; Klippegrus n.

Gerste f Byg c.

Gersten-... in Zfsgn: -graupen pl. Bankebyg c; -korn n Bygkorn (auch ernt Augenlid); -saft m Byg-vand n; 01 n; -schleim m Byg-suppe c; -trank m Bygvand, 01 n.

Gerte f Vaand, Kvist c; Ridepisk c.

Ge ruch tn Lugt, Duft c; Rygte,

ge ruchlos lugtfri, uden Lugt.

Ge ruchs-... in Zs.-stzgn: -sinn m, -vermögen n Lugtesans c; -= Werkzeuge n/pl. Lugteorganer n/pl.

Ge rächt n Rygte n.

ge ruhen nedlade sig til, behage.

Ge-rümpel n Rumlen c; Skram-[Skafot n.

Ge rüst n Stillads n; Tribune c;

Ge-salzene(s) Saltmad c.

ge samt samtlig, hel, al; samlet; fælles.

Ge samt-... in Zffgn: -ausgäbe / samtlige Værker pl.; -begriff m Alme'nbegreb n; -betrag m Totalbeløb n; -bild n samlet Billede n; -cindruck tn samlet Indtryk, Totalindtryk n; -» einnähme f Totalindtægt c; -» ertrag m Totaludbytte n; -gut n Fællesgods n; -zahl f hele Antallet.

Ge samtheit f Helhed c, Hele n; Samfund n.

tigelse c.

reri n.

Kreatur n.

Ge-sangsunterricht nr Sangundervisning c.

Ge sas; n Bagdel o ; Sæde n.

Ge-säusel n sagte Susen c.

Geschäft n Forretning c; Bestilling, Profession, Beskæftig-

ge schäftig virksom, travl; drif-

Ge-schäftigkeit f Travlhed e.

ge schäftlich forretningsmæssig, Forretnings-.

Ge-schäftS'..., ge-schäfts-... in Zflgn: -aufgäbe f Forretningsophævelse c; -bericht m Handelsberetning o; -betrieb m Forretningsdrift c; -bücher n/pl. Handelsbøger c/pl.; -freund tn Forretnings ven c; -führer m Forretningsfører c; -führn«g f Forretningsførelse c; -gang m Forretningsgang c; -gegend f Handelskvarter n; -kreis tn For-retningsomraade n; -lokal n Forretningslokale n; -«tomt m Forretningsmand s; -mäßig a. forretningsmæssig; professionel; -ordnung f Forretningsorden c; ^teilhaber m Kompagnon c; -träger m Agent c; Chargé d’affaires c; -zweig m Forretningsgren, Branche c.

Ge-schaukel n Gyngen, Vippen c.

geschehen ske, tildrage sig; hændes, times; - lassen lade ske, ikke hindre, tillade; es ist um mich - det er ude med mig.

ge scheit klog, fornuftig.

Ge schenk n Gave, Foræring c.

Ge schichte fHistorie c; Fortælling c; Tildragelse c.

Ge-fchichts-... in Zflgn: -forschuug f Historiegranskning c; ømåler m Historiemaler c.

Ge-schichtschreib er m Historieskriver, Historiker c.

Ge schick n 1. Skæbne, Tilskikkelse o. 2. - n, Ge schicklichkeit s Duelighed, Dygtighed c.

geschickt passende, skikket, egnet; dygtig, duelig; behændig.

Ge-schiedene(r) s. fraskilt c.

Ge schirr n Redskab n; Kar n; Potte c; (Küchen-) Køkkentøj n; (Tisch-) Bordservice n; (Pferde-) Seletøj n; -kammer f Selekammer n; -zeug n Seletøj ge schlängelt bugtet.

Ge schlecht n Køn n; Slægt c; das schöne - det Smukke Køn.

ge-schlechtlirh kønslig.

Ge schlechts«... in Zflgn: -adel m Arveadel c; -krankheit f Kønssygdom c; -kunde f Genealogi c; -name m Familienavn, Efternavn n; -reife /" Kønsmodenhed c; -teile m/pl. Kønsdele cjpl.; -trieb m Kønsdrift c; -Wort n Artikel c.

Ge schlinge n Forslugenhed c.

Ge-schluchze n Hulken c.

Ge-schmack m Smag c.

Ge-schmack-.^, ge-schmack-... in Zflgn: -los a. uden Smag, flov, /tø. smagløs; -losigkeit f Flovhed o; sig. Smagløshed o; -(s)-sache f Smagssag c; -voll a. smagfuld.

Ge schmeide n Smykke n.

ge schmeidig smidig, bøjelig; sig. føjelig.

Ge schmeidigkeit f Smidighed, Bøjelighed o; jig. Føjelighed c.

Geschmeiß n (von Raubvögeln) Ekskrementer pi.; Utøj n; jig. Udskud, Pak n.

Ge-schmetter n Skingren c.

Ge-schmiere n Smøren c; Smø-[ken c.

Ge-schnatter n Snadren o; Snak-

Ge-schnüffel n Snusen c.

Geschöpf n Skabning c; /tø.

Skud n.

Ge schoß n Projektil n; Etage o;

Ge schrei n Skrigen o ; Skrig n;

Sladder c.

le

de.

[der.

in Zfsgn: -anzug

Yanry; prv. Viel - und Wenig Wolle meget af Munden og lidt af Ulden.

Ge schütz n Skyts n, Kanon c; -* donner m Kanontorden c; -* feuer n Artilleriild c; -kugel f Kanonkugle c; -park m Artilleripark c; -rohr n Kanonløb n. Ge-schwader \b n Eskadre c;

Hob, Flok c. geschwänzt (be)halet.

Ge schwätz n Snak o, Vrøvl n;

[agtig.

ge schwätzig snaksom; sladder-Ge-schwätzigkeit f Snaksomhed c;

Sladderagtighed c. ge schweige: - denn endsige, saa meget mindre.

ge schwind hurtig, rask; adv. i en Hast.

Ge schwindigkeit f Hurtighed, Hastighed c.

Ge-schwindschrittm Hurtigmarch Ge schwister pi. Søskende pi.; -kind n Søskendebarn n; -liebe f Kærlighed c mellem Søsken-[sterlig, Søskende-, geschwisterlich broderlig, sø-Ge-schworene(r) edsvoren c; Medlem n af en Jury.

Ge schwulst f Svulst e.

Ge schwür n Byld c. ge-schwurig bullen; fuld af Byl-Ge-sell(e) m Kammerat, Fælle c;

Svend c; Fyr, Karl c. Gesellen.... in Zffgn: -herberge f Svendehjemn    c/" Svende

prøve c; -stück n Svendestykke n; -zeit f Svendetid c. gesellen give til Kammerat; forene, forbinde; sich - slutte sig sammen; (zu) slutte sig (til); tiltræde.    [lig.

ge sellig selskabelig; kammerat-Ge-settigkeit f Selskabelighed c. Ge sellschaft f Selskab n; Samfund n.

Ge-sellschaster m Selskabsbroder Deutsch-dänisch.

c; Ledsager c; Kompagnon c; -in f Selskabsdame c. ge sellschaftlich selskabelig; social, Samfunds-, Ge-sellschafts-... m Selskabsdragt c; -dame f Selskabsdame c; -glied n Medlem n af et Selskab; -Handlung f Interessentskab n; -Haus n Forsamlingshus n; -klasse f Samfundsklasse c; -Ordnung f Samfundsorden e; -tag m Modtagelsesdag e; -Zimmer n Salon c.

Gesetz..., ge-setz-... inZflgn: -blatte Lovtidende c; -buch n Lovbog c; -enttøurfmLovudkastn; -gebend a. lovgivende; -geber tn Lovgiver o; -gebung /"Lovgivning c; -los a. lovløs; anarkisk; -losigkeit f Lovløshed c; Anarki n ; -mäßig a. lovmæssig; lovlig; -Mäßigkeit f Lovmæssighed c; Lovlighed o; -fammlung /"Lovsamling c; -widrig a.lovstridig ; -Widrigkeit f Lovstridighed c.

Ge-setzeskraft f Lovkraft c. ge setzlich lovlig; lovgyldig; rets-

lig.

Ge setzlichkeit f Lovlighed c.

ge-setzt sat, besindig; firskaa-ren; forudsat; - den Fall, daß... sæt, at ...

Ge setztheit f Sathed c.

Ge sicht n Syn n, Synssans c; Syn n, Vision c; Ansigt n, Mine o.

Ge sichts-... in Zflgn : -ausdruck m Ansigtsudtryk n; -bildung f Ansigtsform o; -sarbe f Ansigtsfarve, Teint o; -kreis m Synskreds, Horizont c; -punkt m Synspunkt n; -schmerz tn Ansigtssmerter ejpl.; -Winkel m Synsvinkel c; Ansigts vinkel c; -zug m Ansigtstræk n.

Ge-simS n Gesims c; Hylde c.

10

[ring c.

Ge täfel n Panel n; Parkette-getigert tigret.

Ge töse n Bulder n; Støj o.

Ge trampel n Trampen c.

Ge tränk n Drik c; pi. Drikkevarer pi; geistige spirituøse Drikke.

Ge sinde n Tyende n; ^nmt, bureau n Fæstekontor n; dienstbuch n Skudsmaalsbog c; Ordnung f Tyendelov c; ^.stube f Folkestue c; ^Verdinger, Vermieter m Fæstemand c.

Gesindel n Pak, Rak n.

ge sinnt sindet ; til Sinds; guU velsindet; schlechte ondsindet.

Ge sinnung f Sindelag n; Tæn-kemaade c.

ge sittet dannet; civiliseret.

Ge sittung f Dannelse c; Civilisation c.

Ge span m Kammerat c.

Ge spann n Spand, Forspand n; Køretøj n

ge spannt spændt, stram; auf et. rx. sein være spændt paa noget; mit j-m auf ^em Fuße leben (stehen) leve (staa) paa en spændt Fod med En.

Ge-sparr(e) n Sparreværk n.

Ge spenst n Spøgelse n; Genganger c.

Ge spiele m Legekammerat c.

Ge-spielin f Legesøster c.

Ge spinst n Spind n; Væv n.

ge spornt med Sporer paa.

Ge spött n Spot c; Latterliggørelse c.

Ge spräch n Samtale o; das ^ der ganzen Stadt sein være Genstand for Bysnakken.

ge-sprachig snaksom.

Ge sprächigkeit f Snaksomhed c.

gest. Abk. für gestorben.

Ge stade n Strandbred, Bred e.

Ge stalt f Skikkelse c; Form c, Figur c; Udseende n.

ge stalten danne, forme.

Ge staltung /‘Form, Skikkelse c; Udvikling c.

ge ständig: „ sein tilstaa.

Ge ständnis n Tilstaaelse o.

Ge stänge n Stillads n; Stanggærde n.

G e stank m Stank c.

ge stalten tilstede, tillade.

Geste f Gestus c. ge stehen tilstaa; tillade.

Ge-stein n Stenmasse, Sten c; Stene pi.

Ge-stell n Fodstykke n, Sokkel o; Stillads n; Stativ n; Hylde c. gestern i Gaar. ge stiefelt (be)støvlet. ge stielt skæftet; H stilket, gestikulieren gestikulere.

Gestirn n Stjernebillede h; Stjerne c.

ge stirnt stjernebesaaet.

Ge stöber n (Schnee^) Snefog n. Ge sträuch n Buskads n. ge streift stribet. gestreng(e) streng; ^er Herr! naadige Herre 1

gestrig fra i Gaar, Gaarsdagens. Ge strüpp n Krat n.

Ge stüt n Stutteri n.

Ge such n Ansøgning c; Anmodning c.

Ge-sudcl n Smøreri n.

Ge-snmme n Summen c. ge sund sund, rask.

Ge sundbrunnen m Sundhedsbrønd o, Badested n. ge sunden helbredes, blive rask. Ge sundheit f Sundhed c; Helbred n; eine x. ausbringen udbringe en Skaal. Ge-suudheits-..., gesundheits«... in Zssgn: ^.amt n Sundhedskollegium n; opstege f Sundhedspleje c; ^Polizei f Sundhedspoliti »»^schädlich a. sundhedsfarlig ; ^zustand m Helbredstilstand c.

[til.

ge trauen: sich w vove, driste sig

ge trost trøstig, [til, stole paa.j ge trosten: sich - fortrøste sig)

søster c.

[dage.

©c-tteiben Kornn, Sæde; Jbnum Kornavl c; Jbobcn m Kornjord c; Kornloftn; -grube/', -keller nr Silo c; Jfumtittl m Kornakvavit c; -pflanze f Kornplante c; -* schwinge f Kasteskovl c; Kornrenser c; Speicher m Kornmagasin n; -Wucher m Korn-p ugeri n.

ge treu tro, trofast. [agtig.j ge treulich tro, adv. trolig; nøj-J Ge-triebe n Drivhjul n; Drev n; Maskineri n; Færdsel c.

Ge tümmel n Tummel, Tumult c; Stimmel c.

Ge-vatter n Fadder c, Gudfader c; god Ven c.

Ge-vatterin f Fadderske c; Gudmoder c; Veni'nde c; Sladder-faddere elpi. Ge vatterschaft f Fadderskab n; Ge viert n Firkant, Kvadrat c. Ge wächs n Vækst, Plante c; Avl c; Gevækst, Udvækst c; -haus n Drivhus n. ge wahr: - werben blive var, op-Ge-währ f Borgen, Kaution c; Garanti, Sikkerhed o; jur. Hjemmel c; - leisten gaa Kaution, give Garanti; -Leistung f Garanti c; -smann m Hjemmelsmand o; Garant c. ge wahren blive var, opdage, ge währen tilstaa; tilstede, indrømme; yde, skænke; j-n -lassen lade En raade, lade En have sin Villie.

Ge wahrsam m (n) Varetægt c;

Fængsel n.    [delse c.|

Ge-währung /‘Tilstaaelse, Opfyl-J Ge Walt f Magt c; Vold c; -Herrschaft/'Voldsherredømme, Despoti n; -Herrschern Voldsherre, Despot c; -maßregeln//pZ. Magtmidler n/pZ.; -streich m Voldshandling c; -töt/¹ Voldsgerning

c; -tättgfeit/’Vold c; Voldsomhed c.

ge waltig vældig, mægtig, stærk.

ge waltsam voldsom; voldelig; adv. med Magt.

Ge waltsamkeit f Voldsomhed c; Voldsgerning c.

Ge-wanb n Klædning c.

ge-wanbt rask; smidig, behændig; sig. øvet, dygtig; beleven.

Ge-wanbtheit f Hurtighed c; Smidighed, Behændighed c; Dygtighed c; Belevenhed c.

ge wärtig beredt, belavet (paa); lydig.

ge wärtigen vente.

Gewäsch n Snak c, Vaas n.

Ge wässer n Vand n; Farvand n; Vandløb n.

Ge-webe n Vævning c; Væv n.

ge weckt opvakt; aarvaagen.

Ge wehr n Vaaben, Værge n; Gevær n; efeuer n Geværild c; -kammer f Vaabenkammer n; -schaft m Skæfte n.

Geweih n (e-S Hirsches) Takker c/pZ., Opsats c.

Ge werbe n Ærinde, Hverv n; Erhverv n; Haandværk n; Industri c.

Ge werbe-..., ge werbe-... in Zffgn: -ausstellung /"Industriudstilling c; -fleiß m Industri c; -fleißig a. industriel; -gericht n Handelsret c; -f unbe /"Teknologi c\ -orbnung /‘Næringslov c; -schein m Borgerbrev n; -schule f teknisk Skole c; -stem/" Næringsskat o; -treibenb o. næringsdrivende; -verein m Industriforening c.

ge-werbsam driftig.

ge werbsmäßig a. professionel.

Ge-werk n Fabrik c; Haandværk n; Lav n.

Ge-wicht n Vægt e; Vægtlod, Lod n; /tg. Vægt, Vigtighed o.

10*

[Maade. en vis

skrig n.

[Affektation c.

ge wichtig vægtig, tung; sig. vigtig.

ge wiegt erfaren, øvet; snu. Ge-wieher n Vrinsken c. ge willt: - sein have i Sinde; (zu) være villig (til).

Ge-wimmel n Mylder n; Vrimmel, Stimmel c.

(Be-ttrimutei n Klynken, Jamren c. Ge winde n Snoning, Vinding c; Skruegang c; Guirlande c; Hængsel n.

Ge winn m Vinding, Fordel c;

Gevinst c; Avance o. Gewinn«..., ge winn«... in Zssgn: umteil m Andel c i Gevinsten, Dividende c; abringend a. indbringende ; stifte f Trækningsliste c; -sucht f Vindesyge c; -süchtig a. vindesyg. gewinnen vinde; naa; opnaa, faa; j-n lieb- faa En kær.

Ge winner ru Vinder, vindende o. Ge-Winsel n Klynken, Piben c. Ge-winst m — Ge-winn. [var n. Ge-wirr(e) n Forvirring c, Vir-ge-wiß vis, sikker; adv. vist, sikkert; vistnok; jo!

Ge wissen n Samvittighed c. ge wissenhaft samvittighedsfuld. Ge wissenhaftigkeit f Samvittighedsfuldhed c.

ge wissenlos samvittighedsløs. Ge-wissens-... in Zffgn: -angst f Samvittighedsangst c; -bisse mjpl. Samvittighedsnag n/pl.; -freiheit f Samvittighedsfrihed c; -zweifelm/pl. Samvittighedsskrupler ej pi. ge-wisserma'ßen paa Ge-wißheit/'Vjshed, Sikkerhed c. Ge-witter nUvejr, Tordenvejr n. Ge witter«..., ge-witter«... in Zffgn: -luft f Tordenluft c; -regen m Tordenregn c; -schwül a. tordentung, lummer; -schwüle f Lummerhede o; -Wolke f Tordensky o.

ge wittern tordne, lyne.

Ge-witzel n Vittighedsmageri n; Spot c.

ge-witz(ig)t klog (af Skade), gewogen gunstig stemt, be-vaagen.

Gewogenheit f Gunst, Bevaagen-hed c.

ge wöhnen (an) vænne (til).

Ge wohnheit fYane c; Sædvane, Skik c.

ge wöhnlich 1. sædvanlig; almindelig. 2. ordinær, tarvelig; simpel.

ge wohnt vant (til).

Ge wölbe n Hvælving o; Butik c. ge wölbt hvælvet.    [c/pLl

Ge wölk n Skymasse c, Skyer) Ge wühl n Roderi n; Vrimmel c. ge wunden snoet, drejet, ge-würfelt ternet, [sig. Kryb n. Ge würm n Orme c/pl.; Utøj n; Ge würz n Krydderi n.

Ge würz-..., ge würz-... in Zffgn: -artig a. krydret, aromatisk; -Händler m Urtekræmmer c; -«elfe f Kryddernellike c; -reich a. stærkt krydret; -waren f/pl. Urtekramvarer c/pl.; -wein m Kryddervin c.

ge-würzig krydret, aromatisk, ge-zahnt forsynet med Tænder; takket.

Ge zänk n Skænderi n.

Ge-zeter n Jammerskrig, Rama-[passe sig. ge-ziemen: sich - sømme sig, ge-ziemend, ge-ziemlich passende; tilbørlig.

Ge-ziere n Skaberi, Snerperi n, geziert affekteret, skabagtig, snerpet. [beri, Snerperi n.l Ge-ziertheit /'Affektationo, Ska-j Ge-zisch(e) n Hvislen, Hvæsen c, Ge zücht n Æt, Yngel c. Ge-zwitscher n Kvidren c. ge-zwungeu tvungen, genert, affekteret.

[Stakit.

Gicht f Gigt c.

Eicht-..., gicht-... in Zs.-stzgn: »an-fall m Gigtanfald n; »brüchig a. gigtsvag; bibl. værkbruden; »knoten m Gigtknude c; »leidend a. gigtsyg; »Watte f Gigtvat n.

gichtisch gigtisk, gigtsvag.

Giebel m Gavl c; Top c; »fenstet n Gavlvindue n; »stude f Gavlværelse c; »wand f Gavlvæg c.

Gier f Begærlighed, Graadig-hed c.

gierig begærlig, graadig.

Gieß-... in Zssgn: »bach m Bjergbæk, Elv c; »bad n Douchebad n; »kamre f Vandkande c; »kelle f, »löffel m Støbeske c.

gießen hælde, gyde; skænke; vande; støbe; F es giefet det øser, skyller ned.

Gießer m Støber c; Vandkande c.

Gießerei /"Støbning c; Støberi n.

Giftn Gifte; »becherm Giftbæger n; »mischer(in/') m Giftblander-(ske) c; »mord m Giftmord n; »Pflanze f Giftplante o; »zahn tn Gifttand c.

giftig giftig; sig. arrig, ondskabsfuld.

Gigerl m Laps, Modenar o.

Gilde f Gilde, Lav n.

Gimpel m (Bogel) Dompap c; sig. Tossehoved, Fæ n.

Ginster ^ m Visse c.

Gipfel m Top c; /tø. Toppunkt n.

gipfeln hæve sig, kulminere.

Gips m Gips c.

GipS-..., gips-... in Zssgn: »abguß tn Gipsafstøbning c; »arbeitet m Gipsere; »artig a.gipsagtig; »bruch m Gipsbrud n; »figur s Gipsfigur c; »verband m Gipsbandage c.

gipsen gipse.

Giraffe f Giraf c.

Gira'nt O m Endossent «.

girieren O endossere.

Girlande f Guirlande c.

Giro G n Endossement n; »bank f Vekselbank c; »fonto n Vekselkonto c. girren kurre.

Gischt m Fraade o, Skum n. Gitarre f Guitar c.

Gitter n Gitter n; abrücke r Gitterbro c; Fenster n Gittervindue n; »tor n Gitterport c; »jaun m Stakit n. gittern indgitre, indhegne med Glanz m Glans c.

Glanz-..., glanz-... in Zssgn: »bürste f Blankbørste c; Polerebørste c; Jfottun m Glansshirting n; lieber n lakeret Læder n; »» leinwand f Glanslærred n; »los a. glansløs, mat; »lofigkeit f Glansløshed o; ^Papier >r Glanspapirn ^Periode/" Glansperiode c; »Punkt m Glanspunkt n; »» taf(fe)t m Glanstakt n; ».wichse f Glanssværte c. glänzen glinse, glimre, straale;

r/a. glitte, polere, glänzend straalende, glimrende; ».es Elend forgyldt Elendighed Glas n Glas n.    [c.

Glas-..., glas-... in Zssgn: ».artig a. glasagtig; ».auge n Glasøje n; »birne f (der Glühlampe) Pære c; »bläset m Glaspuster c; »• glocke f Glasklokke c; (auf Lampen) Glaskuppel c; ».grün a. glasgrøn, flaskegrøn; ».hart a. glashaard; ».hans n Glashus, Drivhus n; ».Hütte f Glashytte c, Glasværk n; »kasten m Glaskasse, Montre c; »kirsche f Morelkirsebær n; »koralle /" Glaskoral o; »karper m (des AugeS) Glaslegeme n; »laden m Glashandel c; »macher m Glas-magere; »mftiem⁷ f Glasmaleri n; »mnffc/'Glasmasse c; »perle f Glasperle c; »frfjeiöe f Glasrude c; »fchleifer, »schneider m Glassliber c; »schrank m Glasskab

me.

n; -tur f Glasdør c; -waren flpl. Glasvarer c/pl.

Glaser m Glarmester c.

Glaserei f Glarmesterværksted n. gläsern af Glas, Glas-; sig. skør; glasagtig, glasieren glasere, glasig glasagtig, glatt glat; jævn; sig. let. Glatt«..., glatt-... in Zssgn: -eis n Isslag n; fig. j-n aufs -eis führen føre En paa Glatis; -we'g adv. rent ud.

Glätt-... in Zssgn: -Bein n Fals-ben n; -Hobel m Pudsehøvl c; -holz n Pudsholt n; -stahl m Polérstaal n. [fig. Politur c.) Glätte f Glathed c; glat Føre n ;J glätten glatte; polere; glitte. Glatze f skaldet Isse c; Skaldepande c; Tonsur o. glatzköpfig skaldet.

Glaube(n) m Tro c; Tiltro c; auf Treu und -n paa Tro og Love. glauben tro.

Glaubens-... in Zfsgn: -artikel m Trosartikel c; -bekenntnis n Trosbekendelse c; -freiheit f Trosfrihed c; -g en osse m Trosfælle c; -lehre f Troslærdom, Dogmatik o; -satz m Trossætning c, Dogmen; -zeuge m Tros-vidne n, Martyr c. glaubhaft = glaubwürdig, gläubig troende.

Gläubiger m Kreditor c. glaublich trolig, trovæ'rdig. glaubwürdig trovæ'rdig. [hedc.j Glaubwürdigkeit f Trovæ'rdig-J gleich 1. a. lig; samme; lige, lige stor; ens; jævn; zu -er Zeit paa samme Tid, samtidig; j-m -kommen kunne maale sig med En; -machen udjævne; gengælde, betale; j-m -sehen ligne En; j-m -stehen staa ved Siden af, i Rang med En. 2. adv. lige; straks.

Gleich-..., gleich«... in Zssgn: -artig a. ensartet; af samme Slags; -artigfeit s Ensartethed c; ^.bedeutend a. ensbetydende; ens-tydig, synonym; -berechtigung f Ligeberettigelse c; -falls adv. ligeledes; i lige Maade; ^.förmig a. ensartet; ligedannet; ensformig; -formigkeit f Ensartethed c; Ensformighed c; -gestimmt / o. sammenstemt; sig. ligestemt; -gelöidjt n Ligevægt c; -gültig a. ligegyldig; -gültigkeit f Ligegyldighed c; -slang J m Harmoni c; sig. Samklang c; -laufend a. parallel; -» lautend a. enslydende; ligely-dende; -macher m Nivellerer c; -maß n Symmetri c; -mäßig a. symmetrisk; jævn; ligelig; -. mut m, -mütigkeit f Sindsro c, Flegma n; -mutig a. sindig, rolig, flegmatisk; -namig a. af samme Navn; -fchenkelig a. Math, ligebenet; -seitig a. Math, ligesidet; -stellung /"Ligestillet-hed c; -tritt mTrit n; -vie'l a. lige meget, lige mange; adv. lige meget, ligegyldig; -wertig a. af samme Værdi; -wie' cj. som, ligesom; -wink(e)lig a. Math, lige vinklet; -wo'hl adv. alli'gevel; -zeitig o. samtidig; -zeitigkeit f Samtidighed c.

gleichen gøre lige; jævne; justere ; v/n. ligne.

Gleiche(r) lige, Ligemand c.

Gleicher m Ækvator c; Juster-mester c.

gleicher-gestalt, -maßen, -weise paa samme Maade.

Gleiche(s) en lignende; det sam-[hed c.]

Gleichheit f Lighed c; Ensartet-J

Gleichnis n Lignelse c.

gleichsam ligesom, saa at sige.

Gleichung /"Udjævning c; Udligning c; Math. Ligning c.

[c-

Gleis n Spor, Hjulspor, Jernbanespor n.

Gleisner m Hykler, skinhellig c. GleiSnerei f Hykleri n, Skinhellighed c.

gleisnerisch hyklersk, skinhellig, gleißen skinne, glimre.

Gleitbahn f Glidebane c. gleiten glide.

Gletscher m Gletscher, Isbræ c. Gletscher-..., gletscher«... in Zssgn: »artig a. gletscheragtig; ». periode /‘Istid o; »schütt tn Gletschergrus n.

Glied n Lem n; Medlem n; Led n; X Geled n.

Glieder-..., glieder-... in Zssgn: »» Baum Legemsbygning c; »ßidjt /'Ledegigt c; »lahm a. apoplektisk ; »lahmung f Apopleksi c; »puppe f Sprællemand c; »* reißen n Ledeværk, Reumatisme c; »tiet n Leddyr n; »weise odt). Led for Led; X geledvis, i Geledder.

gliedern leddele; inddele, ordne. Gliederung f Leddeling c; Inddeling c; Organisation c. Gliedmaßen pi. Lemmer n/pl. glimmen ulme, gløde, brænde svagt.

Glimmer tn (Mineral) Glimmer c. glimmern glimre, skinne, glimpflich lempelig, lemfældig. Glitschbahn, Glitsche f Glidebane glitschen glide, glitzern funkle, tindre.

Glöckchen n lille Klokke, Bjælde c; „pi. Smaaklokker pi.

Glocke /‘Klokke 0; (Käse») Osteklokke ; (Lampen») Lampekuppel c.

Glocken«... iit Zs.-stzgn: »Blume % f Klokkeblomst c; »geläut(e) n Klokkeringning c; »Haus n Klokkehus n; »schlag tn Klokkeslag n; Klokkeslæt n; auf den »schlag paa Klokkslættet; »spid n Klok-kespil n; ».stuhl tn Klokkestol c; »turm m Klokketaarn n; »• zug tn Klokkestreng c.

Glöckner m Klokker, Ringer c. glorreich glimrende; berømme

lig-

Glosse f Glose, Randglose 0; Kommentar c; Skose, Spydighed c.

Glotzaugen frernstaaende Øje n. glotzcu glo, stirre.

Glück n Lykke c; Held n; ».haben være heldig, have Held med sig; j-m » wünschen ønske En til Lykke, lykønske En; aus gul » paa Lykke og Fromme. Glück-..., glück-... in Zssgn: »auf god Lykke! ».bringend a. lykke bringende; ».selig a. lyksalig »seligkeit f Lyksalighed c; » strahlend a straalende af Lykke ».verheißend a. lykke varslende lovende; ».Wunsch tn Lykønsk ning c.

Glucke f Skrukhøne c. glücken lykkes, glücklich lykkelig; heldig, glücklicherwei'se heldigvis. Glücks'... in Zssgn: ».fall tn Lykketræf n; »ßöttiu/* Lykkens Gudinde ; »güter nlpl. Lykkens Goder n/pl.; »kind n, »Pilz m Lykkebarn n; F Lykkens Pamfilius c; »ritter m Lykkerider c; »-spiel n Lotteri n; Hasardspil n; sig. Vovespil n; »stem m Lykkestjerne c; »topf tn Lykkepotte c; »zufall m Lykketræf n. glucksen klukke, skrukke; kagle. Glüh-... in Zs.-stzgn: »Hitze f Glødhede c; gloende Hede 0; »licht n Elektr. Glødelys n: »lichtlampe /"Glødelampe c; »strumpf tn Glø-delegeme n; »wein tn varm Vin, afbrændt Rødvin c; »wurm m, »Würmchen n Sankthansorm c. glühen gløde; sig. blusse; lyse, straale; v/a. gløde.

Gottes-..., gottes-... in Zfsgn: „acker ror Kirkegaard c; „dienst ror Gudstjeneste c; „friederor Guds Fred c; „furcht f Gudsfrygt, Guds-fry'gtighed c; „fürchtig o. guds-fry'gtig; „gelehrsamkeit f Teologi c; „gelehrte(r) Teolog c; „hans n Gudshus ro, Kirke o;

glühend glødende,gloende; „heiß gloende hed.

Glut f Glød c; Hede c; Blus w, Ild c; Flammer c/pi.; Glødhede c: „meer ro Ildhav, Flammehav ro; „pfanue f Kulpande, Varme-pande c.

Gnade fNaade c; Benaadning c; Ew. „n Deres Naade; halten zu „n 1 undskyld, om Forladelse!

Gnaden-... in Zfsgn:„aft m Naades-akt c; „bild n undergørende Helgenbillede ro; „brot ro Naad-sensbrød ro; „gehalt ro Pension c; „geschenk n Donation c; „ge-fwd) ro Ansøgning c om Benaadning; „stoß roi Naadestød ro; „-weg m: im, auf dem „wege ved Benaadning.

gnädig naadig; „e Frau! Frue; meine G„e! Frue, Frøken.

Gneis $$ m Gnejs o.

Gold n Guld n.

Gold-..., gold-... in Zfsgn: „abet$$/" Guldaare c; „ammnf Gulspurv c; „omfel f Guldpirol c; „arbci-ter ror-----„schmied; „blech n Guldblik ro; „farben a. guldgul; „» fasan m Guldfasan c; „finger roi Ringfinger c; „fuchs rot (Pferd) Guldfuks c; F Guldmønt, Dukat c; „gelb o. guldgul; „gier /Guld-tørst c; „gräber m Guldgraver o; „grube f Guldmine c; /Zgr. Guldgrube c; „haar ro gyldent Haar n; „haltig a. guldholdig; staser rot Guldbille o; „klumpen »n Guldklump o; „macher roi Guldmager c; „Münzfuß roi Guldmøntfod c; „paptetro Guldpapir ro; „plattierung f Guld-plettering c; „regen m Guldregn o (auch D; Aachen f/pl. Guldsager pi.; „fand roi Guldsand n ; „scheider roi Affineur c; „schmied m Guldsmed c; „» schnitt ror Guldsnit n; „ftitferei f Guldbroderi n; „stoff roi Guldbrokade o; Gyldenstykke ro; pflück ro Guldmønt o; „luage f Guldvægt c.

golden gylden, af Guld, Guld-. Golf m Golf, Bugt c.

Gondel f Gondol c; Führer roi Gondoliere, Gondolfører c. gönnen unde; forunde, tilstaa. Gönner roi Velynder c; „mieite f beskyttende Mine c.

Göpel vi Vinde c, Hejseværk n;

„werk ro Hestegang c. [Unge 6.1 Gör ro, Göre f F Unge c; uartig] Gorilla rot Gorilla c.

Gosse f Vadsk, Vadskerende c; Rendesten c.

Gossenstein m Køkkenvadsk o.

Gote m Goter c.

gotisch gotisk.

Gott m Gud c.

Gott-..., gott-... in Zfsgn: „ähnlich o. gudlignende, guddommelig; „ähnlichkeit f Guddommelighed c; „ergeben o. gudhengiven; ergebcnheit/'Gudhengivenhedo; „gefällig a. Gud velbehagelig; „lo'b! gudskelov !; „los ugudelig ; „losigkeit f Ugudelighed c; „mensch roi Gudmenneske ro; „» seibei'nns roi Fanden; „selig a. from, gudfrygtig; „seligkeit f Fromhed, Gudfrygtighed c; „« Poll st. guddommelig; F brillant.

Götter-... in Zs.-stzgn: „bote m Gudernes Sendebud ro; „dämme-rung f Gudernes Tusmørke ro; „lehre f Gudelære, Mytologi c; „speise f Gudespise, Ambrosia c; „trank ror Gudedrik, Nektar

grad-... in Zffgn: -(ein)«

[æble.

Jfaften m Kirkeblok c; -lästerer m Gudsbespotter c; Lästerung f Gudsbespottelse c; -leugne* m Gudsfornægter, Ateist e; -= Verehrung f Gudsdyrkelse c.

Gottheit f Guddommelighed c; Guddom c.

Göttin f Gudi'nde c. göttlich guddo'mmelig. [c.) Göttlichkeit f Guddo'mmelighedj Götze m Afgud c.

Götzen-... in Zs.-stzgn: -bild n Afgudsbillede n; -diener m Afgudsdyrker c; -dienst m Afgudsdyrkelse c; -tempel «1 Afgudstempel n.

Götzentum n Afgudsdyrkelse c.

Grab n Grav c; -gelLut(e) n Klokkeringning c til Begravelse; -gewölbe n Gravhvælving c; -Hügel tn Gravhøj c; -legung f Begravelse, Jordfæstelse c; -mal n Gravmæle n; -scheit n Spade c; -schrift f Gravskrift c; -statte /"Begravelsesplads c; Gravsted n; -stein m Gravsten c; -stichel m Gravstik 0; -tuds) n Ligklæde n.

Grabeland n Havejord c.

Graben m Grøft c; (FestungS-) Grav c.

graben grave, gravére. Gräberfund m Gravfund n. Grabes-... in Zffgn: -dunkel n, --nacht f Gravmørke n; -schwei-gen n, -stille / Gravens Stilhed c; -stimme / Gravrøst c.

Grad ro Grad c.

Gradteilung f Gradinddeling c; -» mester ro Elektrometer w; --Messung f Gradmaaling c; --weise adv. gradvis, grade s. gerade, gradieren gradere, graduieren gradere; graduere. Graf ro Greve c.

Grafenstand ro Grevestand c.

Gräfin f Grevi'nde c. gräflich grevelig.

Grafschaft f Grevskab n; Greveværdighed c.

Gram m Græmmelse, Sorg c. gram: j-m - sein være En fj endsk, være vred paa En. grämen bedrøve; sich - græmme sig, sørge, grämlich vranten.

Gramm n Gram n.

Grammatik f Grammati'k c. grammatika'lisch grammatikalsk. Gran n (m) Gran n.

Granat«... in Zssgn: -apfel m Granatæble n; efeuer n Granatild o; -schuß m Granatskud n; -» stein m Granat c.

Granate & f Granat e; Granatgrand ig sandet, gruset.

Grani't m Granit c.

Granne f Akseskæg n.

Graphi't m Grafit, Blyant o. grapsen gramse; rapse.

Gras n Græs n.

Gras-..., gras-... in Zffgn: -art f Græsart c; -artig a. græsagtig; -decke /" Grønsvær c; -fleck m Græsplet o; -fressend o. græs-ædende; -sutter n Græsfoder, Grønfoder n; -grütt a. græsgrøn; -Hüpferm Græshoppe c; -land n Græsjord c; -Mähmaschine f Græsslaamaskine c; -Mücke /" (Vogel) Græssmutte c; -nette 4 f Græsnellike c; -Platz m Græsplæne o; -reich a. græsrig; -weide f Græsgang, Græsning c.

grasen græsse.

grasig græsgroet; græsagtig, grassieren grassere, gräßlich græsselig, gruelig. Gräßlichkeit f Gruelighed c. [c. Grat m Bjergkam c; Mønning Gräte /" Ben n (i Fisk). Gratulant m Gratulant o. gratulieren gratulere.

gyselig.

[c.

[c.

gran graa; sig. gammel og graa. Gran»..., gran-... in Zssgn: -bart m graat Skæg n; Graaskæg c; -bärtig a. graaskægget; -blau a. graablaa ; -scheckig a. graa-spættet; -schimmel m Graa-skimmel c; -tier n Æsel n. granen blive graa; gry; grue, ræddes; gyse; mir graut, es graut mir jeg gruer, gyser. Grauen n Gry n; Gru, Rædsel c; Gysen c.

grauenerregend gruopvækkende, grauenhaft rædselsfuld, grulig, [mørk.

graulich graalig (a. gräulich); sig. Graupe f Gryn c. graupeln: es graupelt det hagler. Graupeln s/pl. Hagl n/pl.

GrauS m Gru, Rædsel c. grausam grusom.

Grausamkeit f Grusomhed c. grausen: mir graust jeg gruer, jeg gyser.    [selig.j

grausenhaft, grausig gruelig, gy-j gravieren gravere, gravierend jur. graverende, gravitätisch gravitetisk.

Gra'zie f Gratie, Ynde c. graziö's graciøs, yndefuld.

Greif m Grif c; Hippogryf, Pegasus c; -geier m Kondor c. greifbar haandgribelig. greifen gribe; tage fat paa; paagribe, fange; sig. um sich - gribe om sig; sig. j-m unter die Arme - tage En under Armene, greinen græde, flæbe, greis graahaaret; gammel.

Greis m Olding c.

Greisenalter n Oldingealder c. greisenhaft oldingeagtig.

Greisin f gammel Kone c. grell (v. Schall) skingrende, skærende ; (to. Licht) grel; (to. Farben) skrigende, afstikkende, grel. Grenz-... in Zssgn: -berichtigung f Grænseregulering c; -linie f

Grænselinie o; sig. Grænse c; -nachbar m Nabo c; -Pfahl tn Grænsepæl c; -faule f Grænsepæl, Grænsesten o; -scheide f Grænseskel n; -stein m Grænsesten c; -Zollamt n Grænsetoldsted n.

Grenze f Grænse c, Skel n„ grenzen (au) grænse (til); v/a. begrænse, afgrænse, grenzenlos grænseløs.

Greuel m Gru, Rædsel c; -tat s Rædselsgerning o. greuelhaft, greulich, greuelvoll grulig, rædsom, rædselsfuld. Grieben f/pl. Fedtegrever cjpl. Griebs m Kærnehus n.

Grieche m Græker c.

Griechenland n Grækenland. Griechin f Grækeri'nde o. griechisch græsk.

Griesgram m Gnavenhed c; (Per-fon) Gnavpotte c, Gnav n. griesgrämig gnaven, vranten. Griesj m Grus n; Med. Nyregrus w; Gryn n/pl.

Grifs m Greb n; Tag n; Haande-lag n; J* Greb n; X Haandgreb, Geværgrebn; Greb, Haandtag, Fæste n; Klo c; Haandfuld c; sig. Kneb n; -breit J* n Gribe-bræt n.

Griffel m Griffel c; * Griffel, Støvvej c.

Grille f Faarekylling c; Græshoppe c; sig. Grille c, Lune n. Grillenfänger m Grillefænger c. grillenhaft lunefuld, sær. Grimasse f Grimasse c.

Grimm m Forbitrelse c; Harme grimmig forbitret, rasende; bister, arrig; grum; frygtelig. Grind m Udslæt n, Skurv c; -* kops m skurvet Hoved n. grindig skurvet, grinse» grine, grob grov; plump.

Grobheit ^Grovhed o; Plumphed

[c.

[c.

Grobian

Grobian m Grobian, grov Stud

gröblich temmelig grov; adv. grovelig.

Grobschmied m Grovsmed c. Groll m Nag n; einen „ auf j n haben bære Nag til En. grollen brumme; (vom Don.rer) buldre, rulle; j-m „ bære Nag til En.

Groschen m (l oPfennig) Groschen Groß n (12 Dutzend) Gros n. groß stor; „tun (mit) gøre sig vigtig, prale (af); im „en i det store; en gros.

Groß-..., groß-... in Zsign: „artig a. storartet; „betrieb m Landw. stor Bedrift c; „blättrig a. storbladet ; „eltern pi. Bedsteforældre pi.; „eukel(in f) m Barnebarns Barn n; „fürst m Storfyrst c; „handel m Engroshandel c; „Händler m Grosserer c; „Herr m Storherre, Sultan c; „herzig a. højhjertet; „fjetgigltit f Høj hjertethed 0; „Herzog m Storhertug c; „Herzogin f Storhertuginde c; „herzoglich a. storhertugelig; „Herzogtum n Storhertugdømme n; „jährig a. fuldmyndig, myndig; „jährig, feit f Fuldmyndighed c; „mächtig a. stormægtig; „maul F n Pralhans c; „mäulig o. stor-mundet; sig. storsnudet; „mut f Højmod n; „mutiß a. højmodig; „mutter f Bedstemoder c; „nefse m Grandneveu c; „nichte f Grandniece c; „sprecher m Pralhans c; „sprecherei f Praleri n; „tante f Grandtante c; „tat f Stordaad c; „tuer vi Praler, Skryder c; „vater m Bedstefader c; „Vaterstuhl m Bedstefaderstol c.

Größe/'Størrelse c; sig. Storhed großenteils for en stor Del. Größenwahn m Højhedsvanvid n.

größtenteils for største Delen, for det meste.

Grotte f Grotte c.

Grottenwerk n kunstig Grotte c. Grübchen n lille Hul n; Smilehul

Grube f Grube, Kule c; Grav c.

Grübelei f Grubleri n.

grübeln gruble.

Grübler m Grubler c.

Gruft f Gravhvælving, Grav c.

Grum(me)t n Efterslæt c; „But. ter f ævret Smør n.

grün grøn; frisk; fersk; G„er Donnerstag Skærtorsdag c; F „ermutigeGrønskolling c; F j-m nicht „ sein ikke have noget godt Øje til En.

Grün n grøn Farve c; det grønne; „donnerstag ru Skærtorsdag c; „sutter n Grønfoder n; „kohl m Grønkaal c; „kram vi Grønsager pi.; „kramhaudelm Grønthandel c; „kramh änd ler m Grønthandler c; „schnabel vi sig. Grønskolling c; „spån m Spanskgrønt n; „« specht m Grønspæt c.

Grund m Bund, Grund c; Baggrund c; Fordybning, Dal c; Dyb n; Jordbund 0; Grundej endom c; Bundfald n; (Malerei) Grund c; Arch. Fundament n, Grund c; sig. Grund c; Motiv n; liegende Gründe Jordegods n; aus dem„e til Bunds, til Gavns; im „e i Baggrunden; sig. i Grunden; von „ aus grundig; til Bunds, til Gavns; zu „e (zugrunde) richten ruinere, ødelægge.

Grund-..., grund-... inZssgn: „bau vi Fundament n, Grund c; „be« bcutmtQ f oprindelig Betydning c; „begriff m Grundbegreb n; „besitz m Grundejendom c; „« Besitzer m Godsejer 0; Grundejer c; „buch n Matrikel c; „• e'Hrlich a. gru'ndærlig; „eis n

telse e.

Bundis c; -fa'lsch a. gru'ndfalsk; -ffttbe/"Bundfarve, Grundfarve c; -feste f Grundvold c; -fläche f Grundflade o;-gele'hrt a.gru'nd-lærd; -gesetz n Grundlov c; StatuterpZ.; -Herr m Grundejer c; Jtege f Grundlag n; -legung f Grundlæggelse c; klinte f Grundlinie c; -I08 a. bundløs; grundløs, ugrundet; simmer f Grundmur c; -regel f Grundregel c; ^mtte/"Afgift, Indtægt c af Jord; -tijj m Grundrids n, Plan c; -satz tn Grundsætning c, Princip n; -sätzlich adv. af Princip; -schle'cht o. bu'ndslet; -spräche f Grundsprog n; Stam-sprog n; -stein m Grundsten c; -steinlegung f Nedlægning c af Grundstenen; ostener f Grundskat c; -ftøff tn Grundstof n; -strich tn (beimSchreiben)N edstreg c; -ftuif n Grundstykke n, fast Ejendom c; -text m Grundtekst c; -ton J m Grundtone c; -ver« schie'den a. gru'ndforskellig; -* Wasser n Grundvand n; -zahl s Grundtal n; -$tti8 tn Grundskat c; -zu g m Grundtræk n. gründen grunde, grundlægge;

oprette, stifte; udgrunde. Gründer tn Grunder, Grundlægger c; Stifter c; Aktiehandler c; Schwindel m Aktiesvindel c. grundieren (Malerei) grundere, grunde.

grundig dyndet, gründlich grundig.

Gründlichkeit f Grundighed c. Gründling m (Fisch) Gründling c. Gründung f Grundlæggelse, Stif-[trives.

grünen grønnes; sig. blomstre, Grünes Grønt n, Grønsager pi. grünlich grønlig, grunzen grynte.

Grunzochs tn Grynteokse c. Gruppe f Gruppe o.

gruppieren gruppere. [Kul pi. Grus tn Grus n; (Kohlen-) smaa Gruß m Hilsen c. grüßen hilse.

Grütze f Gryn pi.; Grød c. Grützwurst f Grynpølse c. Guck»... in Zssgn: -feufter n Kighul n; -indiewelt F m Grønskolling c; -kasten m Perspektivkasse c; -loch n Kighul n. gucken kigge, titte.

Gulden tn Gylden c. gültig gyldig.

Gültigkeit f Gyldighed c.

Gummi n (nr) Gummi n; Kautschuk c, Viskelæder n. Gummi-..., gummi«... in Zssgn: -• artig a. gummiagtig; JbftH tn Gummibold c; -baum tn Gummitræ n; -rock tn Gummifrakke c; -schuh tn Galoche c; -zug m (om Stiefel) Elasti'k c. gummieren gummere.

Gunst f Gunst c; Yndest c; Gunstbevisning c; Tilladelse c; -bezeigung /"Gunstbevisning c. günstig gunstig; fordelagtig. Günstling tn Yndling, Favorit c. Gurgel f Strube, Hals c; -ab-schneider nr Norder o; sig. Aager-karl c; -ton tn Strubelyd c; -> Wasser tn Gurgle vand n. gurgeln gurgle, klukke.

Gurke f Agurk c.

Gurken-... in Zs.-stzgn: -salat m Agurkesalat c; -zeit f sig. saure -zeit Agurketid c.

Gurt nr Gjord c, Bælte n; -betl n Feltseng c.

Gürtel m Bælte n; Bæltested n; -bahn /" Ringbane c; -tier n

Bæltedyr n.    [opsadle.)

gürten omgjorde; (ein Pferd))

Gürtler m Gørtler c.

Guß nr Strøm, Skylle c; Regnskyl n; Sukkerglasering c; Støbning c; Vadsk, Afløbsrende c; -arbeit /" Støbearbejde

n; „eisen n Støbejern n; „form s Støbeform c; „rimte /'Afløbsrende; „steinern (in der Küche) Vadsk c; „waren ffpl. Støbegods n.

gut 1. god; adv. godt; j-m „ sein holde af En; „heißen godkende ; wieder „machen gøre godt igen; „sagen, «.stehen für inde-staa for; „schreiben O kreditere; „tun gøre godt, gøre vel; j-ttt et. gtue halten holde En noget til gode; zu„e kommen komme til gode; j-m et. zu„e tun erstatte En noget; traktere En; sich aus et. zu„e tun gøre sig til af noget; im „en med det gode. 2. das Gule det gode.

Gut n Gode n; Gods n; Ejendom, Formue c; liegende Güter Landejendomme pi.

Gut-..., gut-... in Zssgn: „achten n Betænkning c, Skøn n; „artig a. artig, velopdragen; Med. godartet; „artigfeit f Artighed c; Godartethed c; „befinden, „-dünken n Forgodtbefindende n; „gesinnt a. velsindet; „haben « Tilgodehavende n; „heißnng f Godkendelse c; „herzig o. godhjertet; „Herzigkeit /"Godhjertethed c; „mütig a. godmodig; „-mütigkeit f Godmodighed c; „-sagung f Garanti, Kaution c;

Schmecker m Lækkermund c, Gourmand c; „tßt f Velgerning c; „willig o. godvillig; velvillig; „Willigkeit f Villighed c.

Güte f Godhed c; Finhed c; Bonitet c; in aller „ med det gode, i Mindelighed.

Güter«.... in Zffgn: „tißtjnbof m Godsbanegaard c; „boden m, „halle f Vareskur n, M Gods-hal c; „gemeinschaft f For-muefælleskab n; „schuppen m = „Loden; „Versender m Af-lader c; Speditør c; „wagen m Godsvogn o; „zug m Godstog n.

gütig god, venlig, godhedsfuld.

gütlich med det gode, mindelig; sich „ tun gøre sig til gode.

Guts-... t» Zssgn: „besitze«, „Herr m Godsejer, Herremand c; „nach-bar m Nabogodsejer c; „Verwalter m Godsforvalter c.

Gymnasial-... in Zssgn: „bildung f Latinskoledannelse c; „direktor m Rektor c; „lehrer m Adjunkt c; „schüler ni Latinskoleelev c; „unterricht m Latinskoleundervisning o.

Gyurnasia'st m Latinskolelev o.

Gymnasium n Latinskole c.

Gymna'stik f Gymnasti'k o.

gymnastisch gymnastisk.

ud.

H. Abk. für Hoheit, ha Abk. für Hektar.

Haar n Haar n; (am Tuch) Luv c; sich das „ machen sætte sit Haar; die „e stehen j-m zu Berge Haarene rejse sig paa Ens Hoved; bei einem „ paa et hængende Haar; um kein „ bester ikke et Haar bedre; fig. F „e lassen müssen maatte punge

Haar«..., haar-... in Zflgn: „aussah m Haarfrisure, Toupé c; „besen tn Støvekost c; „beutelm Haar-pung c; fig. Pisk, Rus c; „breit a. saa bred som et Haar; „-bürste f Haarbørste c; „Lüsche!ru Haarduskc; „fotbe/Haarsarve c; „sarbemittel n Haarfarvnings-middel n; „fei'n a. haa'rfin; „flechte f Haarfletning c; „frisur / Frisure o; „klein adv. ganske nøje; Jfrfiufler, Jfunftser m Frisør c; flocke f Haarlok c; -mantel m Frise'rkaabe c; -Nadel f Haarnaal c; -netz n Haarnet n; -Pinsel m Haar-pensel c; -putz m Haarpynt c; -scharf a. haarskarp; fig. haarfin, nøjagtig; -schneide-kabinett n, -salon m Frisørsalon c; -schneiden n Haarklip-ning o; -seil n Haarsime c; -sieb n Haarsi, Haarsigte c; -spaltend a. haarkløvende; -* spalteret f Haarkløveri n; -■> sträubend a. haarrejsende; -* strich m (beim Schreiben) Op streg c; -tracht /"Frisure c; -Wasser n Haarvand n; -Wickel m Papillot c; -wuchs m Haarvækst c; -Wulst m Valk c; Chignon c; -zopf m Haarpisk c. haaren: sich - haare; fælde, haarig haaret, laadden.

Hab-..., hab-... in Zffgn: -gier, -. sucht f Havesyge, Begærlighed c; -gierig, -süchtig havesyg, begærlig; -seligkeiten f/pl. Ejendele, Pakkenelliker pi. Habe f Ejendom c, Eje, Gods n. haben have; faa; gern- holde af; es hat nichts auf sich det har ingenting at betyde.

Haben O n Kre'dit n. [Pjalt'c.] Habenichts F m Stodder, fattig] Haber m ----- Hafer. habhaft: - werden faa fat paa. Habhaftwerdung f Paagrib els e o. Habicht m Høg c.

Hack-... in Zssgn: -bank f Hakkeblok o; -beil n lille Økse c; -block tn Hakkeblok c; -brett n Hakkebræt n (auch J), -fleisch n Hachi's c; -messer n Hakkekniv c.

Hacke f Hakke.

Hacken m Hæl c. hacken hakke; Holz - kløve Brænde; v/n. blive hængende.

Häckerling m = Häcksel.

Häcksel m (n) Hakkelse c; -bank, -lade f Hakkelsekiste c.

Hader wr Uenighed o; Strid, Kiv c.

hadern strides, kives.

Hasen m Havn o; Potte, Krukke, Gryde o; -auffeher, -meister m Havnefoged c; -bannn m Havnedæmning, Mole c; -Platz m Havneplads c; -räumer tn Muddermaskine c; -sperre f Havnespærring c; -stadt f Havneby c; -Wächter tn Havnevægter c.

Hafer m Havre c; -grütze /"Havregryn n/pl.; Havregrød c; -. schleim, -trank m Havresuppe c.

Haft f Arrest c, Fængsel n.

Haft-..., haft-... in Zffgn: -befehl m Arrestordre c; -Pflicht /"Ansvarlighed c; Gesellschaft mit beschränkter -Pflicht (G. m. b. H.) Selskab med begrænset Ansvar; -pflichtig a. ansvarlig.

haften (au) sidde, hænge fast (paa, ved); (für) hæfte, inde-staa (for).

Hag m Hæk o; Gærde, Hegn n; Indhegning c; Krat n; Lund, Skov c.

Hage-... in Zffgn: -buche f Avnbøg c; -butte f Hyben n; -dorn tn Hvidtjørn c; -stolz m Peber-svend c.

Hagel m Hagl c.

Hagel-..., hagel-... in Zs.-stzgn -dicht a. tæt som Hagl; -font n Hagelkorn n; -schaden m Haglskade c; -schauer m Haglbyge c; -Versicherung f Haglskadeforsikring c.

hageln hagle.

hager mager.

Hagerkeit f Magerhed c.

Häher m (Vogel) Skovskade o.

Hahu m Hane c (auch am Gewehr und am Faß); (Singvögel) Han c.

Hahnen-... in Zffgn: -balken m

ulden.

Hanebjælke c; -fus; tn Hanefod c; ^ Ranunkel c; -geschrei n, -schrei tn Hanegal tt; -kamm tn Hanekam c (auch H); stritt tn (int Gi) Drænkning, Kimplet c.

Hahnrei m Hanrej c.

Hai, -fifrf) m Haj c.

Hain m Lund, Lystskov c.

Häkchen n lille Hage, Hægte c.

Häkel-... in Zs.-stzgn: -arbeit f Hækle arbejde n; shaken tn, -* nadel f Hæklenaal o.

Häkelei /* Hæklearbejde n.

häk(e)lig besat med Hager; ru; sig. vanskelig, kilden, mislig.

häkeln hækle; hægte.

Haken tn Hage, Krog c; Hægte c; Klammer c; Knage c.

haken tage paa Krogen; fæste med en Krog.

halb halv; um - 11 Uhr Klokken halv elleve; der -e Weg Halvvejen; -en Weges halvvejs; -und - halvt om halvt.

Halb«..., halb«... in Zflgn: -amtlich a. halvofficiel; -atlas tn Halvatlask n; J6icr n tyndt 01 n; -» blütig o. halvblods; -brud er tn Halvbroder c; -damast tn Halvdamask n; -dunkel n Halvmørke, Tusmørke tt; -franz-band, -lederband m Vælskbind n; -geschah n Mezzanin c; -» geschwister^r. Halvsøskende#?.; -gott m Halvgud c; -inscl f Halvø c; -jahr n Halvaar, Semester n; -jährig a. halvaarig, Halvaars-; -jährlich a. halv-aarlig; -kugel f Halvkugle c; -laut a. halvhøjt; -mast adv. paa halv Stang; -messer tn Radius o; -mond tn Halv-maane c; -na'ckt a.haTvnøgen; -offen o. halvt aaben, halv-aaben; -pa'rt adv.: -part machen d ele halvt; -re'chts adv.: & -r. um! halv højre om!; -rund a. halvrund; -schuh tn TøLfel, Slæbe c: -sticfel m Halvstøvle c; -» strumps m Halvstrømpe, Sok c; -stündlich a. hver halve Time; -täglich a. to Gange om Dagen; -ta't a. halvdød; -we'gs adv. haTvvejs ; nogenlunde; -Welt f Demimonde c; -wallen o. halv-[paa Grund af.

...halben, ...halber for ... Skyld,

Halbheit f Halvhed c.

halbieren halvere.

Halde f Skraaning, Skrænt c; Bakke, lille Høj c.

Hälfte f Halvdel c.

Halfter f Grime c; Pistolhylster n; -riemen tn Grimeskaft tt.

Hall tn Lyd, Klang c.

Halle f Hal, Sal c; Vestibule c, Galleri tt; Torvehal c.

hallen lyde, klinge, gjalde.

Halm tn Straa, Græsstraa, Halm-straa tt.

Hals tn Hals c; über - und Kopf over Hals og Hoved; sig. j-n auf dem Halse haben have En paa Halsen; sig. j-m auf dem Halse liegen ligge En til Byrde.

Hals-..., hals-... in Zssgn: -ab-schneider tn Morder c; sig. Aagerkarl c; -band tt Hals-baand tt; -binde f Halsbind tt; -bräune f falsk Strubehoste c; -brecherisch a. halsbrækkende; -eisen tt Halsjern c; -entznn-dung f Halsbetændelse c; -• kette f Halskæde c; -kragen m Flip c; Halsstrimmel c; -krank-heit f Halssygdom c; -krause f Pibestrimmel, Pibekrave c; -. leiden n Halslidelse o; -starrig a. stivnakket, genstridig; -» starrigkeit f Genstridighed e; -» tuch tt Halstørklæde tt; -weh n Halspine c.

Halt tn Holdt tt, Standsning c; Hold, Tag n; Holdepunkt, Fodfæste n; sig. Hold n, Fasthed c.

halt! holdt! stop! bi lidt!

Halt-..., halt-... in Zssgu: -lo3 a. holdningsløs; -tofiöfeit f Holdningsløshed c.

haltbar som kan holdes; holdbar, varig, durabel.

Haltbarkeit f Holdbarhed o.

Halte-... in Zssgu: Jfinb n Plejebarn n; -Platz m Holdeplads c; -stelle f Holdeplads c, Stoppested n.

halten holde; rumme; behandle; (für) holde, anse (for); vjn. holde, standse, stoppe; holde, holde sig; sich - (b.Söaren) holde sig; bare sig, beherske sig; sich bereit- holde sig rede; es mit j-m - holde med En; sich an etwas - holde sig til noget; was - Sie von ihm? hvad mener De om ham? sich dazu-skynde sig; den Atem an sich -holde Vejret; an sich - tvinge sig, dy sig; Abrechnung - gøre Afregning; Farbe - holde Kuløren ; bekende Kulør; ein Gespräch mit j-m - have en Samtale med En; maß- holde Maade; Prob e - staa sin Prøve; Nuhe-være rolig; große Stücke aus j-n - sætte stor Pris paa En; dafür - holde for, mene; es hält schwer det falder vanskeligt.

Haltung /“Holden c; Holdning o; Hold n, Fasthed c. [Skurk c.]

Halunke m Halunk, Slyngel,]

Halunkeustreich m Slyngelstreg c.

Hambutte H f Hyben n.

Hamen m Fiskekrog c; Ketser c.

hämisch ondskabsfuld, lumsk.

Hämling m Gilding, Kastrat c.

Hammel m Bede c; -braten m Bedesteg c; -fleisch n Bedekød n; -keule f Bedekølle o.

Hammer m Hammer c; Hammerværk n; -schlag m Hammerskæl n/pl.; -Werk n Hammerværk n.

hämmerbar hammerbar.

hämmern hamre; banke.

Hampelmann m Sprællemand c.

Hamster m Hamster c.

Hånd f Haand c; eine -voll en Haandfuld; j-nl etwas an die -geben give En noget i Hænde; sig. lade En forstaa noget; aus eigene - paa egen Haand; aus den Händen lassen give fra sig, give Slip paa; sig. von der -in den Mund leben leve af Haanden og i Munden; von der - weisen afvise, vise fra sig: vor der - foreløbig, for Øjeblikket; sig. das hat - und Fuß det har Fynd og Klem; das hat weder - noch Fuß det er hverken hugget eller stukket.

Hand-..., Hand-... in Zssgn: -arbeit f Haandgerning c; weibliche -arbeit kvindeligt Haandarbej-de n; -ausgabt f Lommeudgave c; -betfen n Vandfad n; -bewegung f Haandbevægelse c; -breit a. haandbred; -breit f Haandsbred c; -buch n Haand-bog c; -seger tn Støvekost c; -fest a. haandfast; -feuergewehr n Haandskydevaaben n; -geld n Handsel o ; Fæstepenge pi.; X Haandpenge pi.; -gelenk n Haandled n; -gemein a.: -g. werden komme i Haandge-mæng; -gemenge n Haandge-mæng n; -gepäck n Haand-bagage c; -gicht /"Gigt i Hænderne, Chiragra c; -greiflich o. haandgribelig; -Qtiff mHaande-lag n; Haandtag n; X Haand-greb n; -habe /“ Haandtag n; sig. Holdepunkt n; -haben vja. haandtere; sig. haandhæve; -• habung f Haandtering, Brug c; Haandhævelse c; -hoch a. kvarterhøj, i en Haands Højde; -• kauf m Haandkøb n; -kaffer m Haandkuffert c; -krause f Knip-lingsmanchet s; „fufc m Haand-kys n; „langer m Haandlanger e (auch sig.); flåterne f Haand-lygte e; beuchter m Lysestage e; „Pferd m Haandhest c; „» reichung f Haandsrækning c; „schelle f Haandjem n; „schlag m Haandslag n; Schrift f Haandskrift c; Haandskrift, Manuskript n; „schriftlich a. skriftlig, skreven; egenhændig; „schuh m Handske o; „» schuh(aus)weiter m Udvider, Handskepind c; Schuhladen m Handskebutik o; Schuhmacher m Handskemager c; „streich X m Overrumpling o; „tuch n Haandklæde n; „Verkauf m Detailsalg n; „Voll f Haand-fuld c; „wagen m Haandvogn, Trækvogn c; „Werk n Haand-værk n; Profession c; „Werker m Haandværker o; „werksbursch m Haandværkssvend c; „werksmäßig a. haandværksmæssig; mekanisk; „Werkzeug n Værktøj n; „Wörterbuch n Haandord-bog c; „Wurzel f Haandrod c ; „Zeichnung f Haandtegning c; Underskrift c.

Händedruck m Haandtryk n.

Handel m Handel, Forretning c; Sag, Affære o; Retssag, Proces c.

Händel m/pl. Stride, Klammeri n.

handeln handle; (mit) handle, drive Handel (med); (von) handle (om); (um) forhandle, underhandle (om); mit j-m „ handle, købslaa med En; es handelt sich um...det drejer sig om...

Handels-... in Zffgn: „agent m Handelsagent c; „brauch m Handelsskik, Usance c; „flotte f Handelsflaade c; „gärtner m Handelsgartner c; „genoß, „» gesellschafter m Handelsfælle c«;

Deutsch-dänisch.

Kompagnon c: „genossenschaft, „gesellschaft f Kompagni n; „» gericht n Handelsret c; „Herr m Handelsherre c; Forretningschef o; „lente pl. Handels-mænd, handlende pl.; „mann m Handelsmand c; „Platz m Handelsplads c; „schiff n Handelsskib n; „sperre f Handelsspærring c; „stobt f Handelsstad c; „stand m Handelsstand c; „vertrag m Handelstraktat c; „zweig m Forretningsgren c.

händelsüchtigkivagtig,trættekær.

Handeltreibende(r) handlende c.

Händler m Handelsmand, handlende c.

handlich handelig; let at behandle; mellemstor; kraftig, rørig.

Handlung f Handling, Gerning c; Handel, Forretning, Butik c.

Handlungs-... in Zssgn: „diener, „gehilfe m Handelsbetjent, Kommis c; „reisende(r) Handelsrejsende c; „weise f Hand-lemaade, Fremgangsmaade c.

Hans mHarnp c; „adettnHampe-ager c; „breche f Hampebrage c; „saat f Hampefrø n.

hanfen af Hamp, Hampe-.

Hänfling m (Vogel) Irisk c.

Hang m Skrænt c; sig. Hang n, Tilbøjelighed c.

Hänge-... in Zssgn: J6tttfe/*Hænge-kæve, Kævepose c; „boden m Hængeloftn; Hængestilladsn; „brücke f Hængebro c; „gerüst n Hængestillads n; „lampe f Hængelampe c; „leiter f hængende Stige c, „leuchter m Lysekrone c; „matte f Hængekøje c; „reck n Trapez n; „• schloß n Hængelaas c; „zopf m lang Pisk c (i Nakken).

hangen (hängen) vin. hænge; sig. hænge, hælde; „ bleiben blive hængende; sig. gaa i Staa.

11

naiv.

hängen v/a. hænge.

Hans m Hans ;    Vigtig

per c; utn'rr m Laps c; Tosse-hans c; ^wu'rst m Bajads, Nar c. Hansa /"Hansa c, Hansaforbund n. hänseln drille; spotte.

Hantel f Haandvægt c. hantieren arbejde; drive Haand-værk; støje; v/a. haandtere. Hantierung f Haandtering c;

Rumsteren, Støj. hapern gaa i Staa; es hapert det kniber.

Happen m Bid, Mundfuld c. happig graadig.

Harem m Harem n. hären af Haar, Haar-.

Harfe f Harpe c.

Harfenist, Harfenspieler, Harfner m Harpenist, Harpespiller c. Harke f Rive c. harken rive.

Harlekin m Harlekin c; Bajads c. Harm m Sorg, Græmmelse c;

Fortræd, Skade o. härmen: sich „ græmme sig. harmlos uskyldig; uskadelig;

[Uskadelighed c.} Harmlosigkeit f Uskyldighed ;j harmonieren harmonere. Harmo'nika J /"Harmonika c; ^zug m Harmonikatog n. harmonisch harmonisk.

Harn tn Urin c; abläse f Urinblære c; ^.fluß m Urinflaad n; ^,glas n Uringlas n; ^grieh m Blæregrus n; ^.röhre f Urinrør n; -ruhr f Sukkersyge c; strenge /", ^zwang m Urintvang, Stranguri c.

harnen lade Vandet, pisse. Harnisch m Harnisk n, Rustning c; sig. j-n indbringen bringe En i Harnisk.

Harpune f Harpun c. harpunieren harpunere, harren vente, bie. harsch haard, ru; barsk.

hart haard; drøj ; besværlig; streng; ^er Taler Sølvdaler c; adv. ^an tæt ved, lige ved. Hart«..., hart«... in Zssgn -. ^.gekocht a. (v. Ei) haardkogt; ^gesotten a. haardkogt; fig. haardnakket, forhærdet; ^.herzig a. haard-hjertet; ^.Herzigkeit f Haard-hjertethed c; ^.hörig a. tunghør; ^Hörigkeit /"Tunghørighed c; ^.köpfig a. stivnakket, stridig; tungnem; ^.leidig a. haardlivet; ^leibigkeit f haardt Liv n; ^män-lig a. (v. Pferden) haardmundet; ^.närkig a. haardnakket, stivsindet; ^näckigkeit f Haard-nakkethed c.

Härte f Haardhed c. härten hærde; fig. forhærde. Harz l.nHarpiks«. 2.mHarzen, harzig harpiksagtig, haschen gribe, fange; v/n. nach etwas ~ gribe efter noget; fig.

jage efter noget. [killing c.I Häschen n lille Hare, Hare-J Häscher tn Politibetjent c.

Hase m Hare c; fig. Kujon c;

tunger Harekilling c.

Hasel f Hassel o; ^gebusch n Nøddekrat n; ^huhn n Hjærpe c;f Hasselmus c; ^.nuß f Hasselnød c; ^.rute f Hasselkæp c.

Hasen-... in Zs.-stzgn: abraten m Haresteg c; ^.fuß m Harefod c; fig. Hare, Kujon c; ^.herz n fig. Hare, Kujon c; Jflcin n Hareragout c; spanier n: F das ^.p. ergreifen smøre Haser; ^.scharte f Hareskaar n.

Häsin f Hunhare e.

Haspe f Stabel c; Haspe, Kram-Haspel m Haspe, Garnvinde c; vt,Gangspiln; Vinde c; Fed n (Garn); ^tttui m Haspegren c; svelle f Vindebom, Valse o. haspeln (Garn) haspe; hejse.

Haß m Had, Nag n.

Hassen hade.

Hassenswert afskyelig.

Häßlich grim, styg.

Häßlichkeit f Grimhed c.

Hast f Hast c, Hastværk n.

hasten haste, ile, skynde sig.

hastig hurtig, hastig; overilet; ilter, hidsig.

hätscheln kæle for; forkæle. Hatz(e) f= Hetze.

Hau m Forstw. Hugst c; ^.begen mHuggert c; sig. Hugaf c; ^klotz vi Huggeblok c; ^zahn w Hugtand c.

Haube / Hue, Hætte, Kappe c; (der Vögel) Top c; Arch. flad Kuppel c.

Hauben-... in Zssgn: ^ente f Topand c; ^.lerche f Toplærke c; Schachtel^Kappeæske c; ^stock m Skabilkenhoved n.

Haubitze X f Haubits c.

Hauch m Pust, Luftpust n; Aandepust n; Aande c.

hauchen aande, puste.

Hauberer m Hyrekusk c.

Haue 1. f Hakke c. 2. F m/pZ. Hug, Prygl pi.

hauen hugge; slaa, prygle; (Bäume) fælde; F sich slaas.

Hauer m Bjergmand, Hugger o; Huggert c; Zool. Hugtand c.

Häuer $$ ro Bjergmand, Hugger c.

Haufe, „n ro Hob, Dynge, Bunke c; Mængde, Flok c; über ben werfen kaste omkuld; sig. kuldkaste.

häufeln danne smaa Bunker; sætte i Hob; hyppe.

häufen ophobe, opdynge.

haufenweis, haufenweise i Hobetal; i Flokke.

häufig hyppig.

Häufigkeit f Hyppighed o.

Häufung f Ophobning c.

Haupt n Hoved n; sig. Overhoved n, Hovedmand c; sig.

mtf§ schlagen slaa fuldstæn

dig.

Haupt-..., Haupt-... in Zs.-stzgn: ^absicht f Hovedformaal n; altar m Højalter n; ^armee f Hovedarmé c; ^buch O n Hovedbog c; ^erbe m Hovedarving c; ^gewinn m Hovedgevinst c; Hovedfortjeneste c; ^haar n Hovedhaar n; ^inhaltm Hovedindhold n; ^kerl F m brillant Fyr o; bleute X pl. KaptajnerpZ.; macht f Hovedmagt c; glimmt X m Kaptajn c; Hovedmand c; ^meffe f Højmesse c; ^neuner m Generalnævner c; ^ort m Hovedplads c; ^quartier X « Hovedkvarter n; ^rebakteur m Chefredaktør c; ^fadjc/"Hovedsag o; ^sächlich a. hovedsagelig; adv. især; frem for alt; ^schlacht f Hovedslag n; schlüssel m Hovednøgle c; ^spaß m udmærket Spøg c; ^ftnbt f Hovedstad c; ^städtisch a. Hovedstads-; ^streich ru Mesterstykken; ^stück n Hovedstykke n; ^treffen X n Centrum n; Hovedslag n; ^.wort n Hovedord, Substantiv n; ^zug m Hovedtræk n; W Hovedtog n.

Häuptling m Høvding, Høvedsmand c.

Haus n Hus n; Hjem n; Stud. altes «u gamle Fyr; fide'les ^ gemytlig Fyr c; zu Hause hjemme; nach Hause hjem; von Hause hjemme fra, fra Hjemmet; von Hause aus hjemme fra; fra Fødselen; af Naturen.

Hans-..., Haus-... in Zfsgn: ^arbeit f husligt Arbejde n; Hjemmearbejde n; ^arzt m Huslæge c; Jbacfeit a. hjemmebagt; sig. indskrænket, prosaisk; Jbebfttf m Husbehov n; ^,besitzer(in f) m Husej er (inde) o; abrief m Købekontrakt e. Skøde n;

flur m Forstue o; ».frftu f Husets Frue o; Husmoder c; Madmoder c; ».freund m Husven o; ».geflügel n tamt Fjerkræ n; ».genoß m Husfælle c; ».gerät n Bohave, Indbo n; Brugsgenstande c/pi. i Huset; ».gesiude n Husets Tyende n; ».gewand n Hjemmedragt c; ».hahn ro Gaardhane s; ».halt ro Husholdning c; ehalten v/n. holde Hus; mit et. holde Hus med noget, spare paa noget; »h älter(in f) ro Hus-holder(ske) o; »chälterifch a. husholdersk, sparsommelig; »,* Haltung /‘Husholdningc; ».Herr ro Husets Herre c; Husbond c; Husejer c; ^hoch a. høj som et Hus; »Hofmeister ro Hushovmester c; »Jjmtb ro Gaardhund c; ».kleid n Morgenkjole o; Hjemmedragt c; Jfuedjt ro Karl o; Gaarskarl c; Hotelkarl c; Jfreuj n Huskors n; ».lehrer ro Huslærer o; ».lehrerin /‘Gouvernante o; ».leinwand /* hjemmegjort Lærred n; ».magd /" Stuepige c; ».mtttm ro Husfælle c; Lejer c; Portner c; ».maiinS* kost / borgerlig Kost c; ».«teister m Portner c; Zuriete / Husleje c; ».mittel n Husraad n; ».mutter / Husmoder c; ».rat m Bohave n; ».rock ro Hjemmefrakke c; ».schlüssel ro Gadedørsnøgle, Portnøgle c; ».schuh ro Morgensko c; aftener / Husafgift c; »,* suchuug / Husundersøgelse c; ».tier n Husdyr n; ».tor n Port c; ».tut / Gadedør c; Erntet ro Husfader, Familiefader c; »,* Verwalter ro Godsforvalter, Intendant o; Vicevært c; bluesen n Husvæsen n; ».Wirt m Husvært, Vært; guter ».toitt god Økonom; ».zinS ro Husleje c.

HäuSchen n lille Hus n; F aus

dem ». sein være ude af sig selv.

hausen bo, holde Hus, føre Hus; husere, holde et Hus, støje.

Hausen ro Husblasstør c; ».blase / Husblas c.

hausieren løbe om med Varer.

Hausierer m Bissekræmmer c.

Häusler ro Husmand c.

häuslich huslig; hjemlig; sparsommelig.

Häuslichkeit / Huslighed c; Familieliv n; Husvæsen n.

Haut / Hud o, Skind n; Hinde c; sig. gute », godt Skind n; ».aus-schlag ro Udslæt n; ».färbe f Hudfarve, Teint c; opstege / Hudens Pleje c.

Häutchen n tynd Hud, Hinde c.

häuten flaa; overtrække med Hud; sich ». skifte Hud, skifte Ham.    [te n.l

Häutung / Flaaning c; Hudskif-J

Havarie' f Havari n.

Hebamme / Jordemoder c.

Hebe-... in Zfsgn: ».baum ro Løftestang, Haandspage c; ».eisen n Koben n; ».Maschine /, ».Werk, »,* zeug n Hejseværk, Trisseværk n; ».stelle f Oppebørselssted n; ».Vorrichtung / Løfteapparat n.

Hebel m Løftestang c; Vægtstang c.

heben løste; hæve; sig. ophæve, fjerne; sich », hæve sig, stige, sig. rejse sig; ophæve hinanden, gaa lige op; gehobene Sprache højere Stile; gehobene Stimmung løftet Stemning c.

Heber ro Hævert c; Løftestang c.

Hebräer ro Jøde c.

hebräisch hebraisk; jødisk.

Hebung f Hævning, Løftning c; Opkomst, Fremgang c; Ophævelse, Fjernelse c; Oppe-børsel c.

Hechel / Hegle c.

hecheln hegle.

kebur n.

[sennep c.

Satans, Lægemiddel w; ».ott m Kursted n; ».ver« fahren n Lægebehandling c; Kurmetode c.

Hechler m Hegler s.

Hecht m Gedde c; sig. Fyr s. hechtgrau (Pferd) blaagraa. Heck«... in Zf.-ftzgn: ^bauer m (n) Hækkebur n; ^groschen, nig, dialer m Lykkeskilling c. Hecke f Hæk c; Hegn, Gærde n; Led n; Krat n; Rugetid c; Hæk-[yngle.

hecken (v. Vögeln) hække, parres; Heckenfeuer X n Rodeild c. heda! høj, halløj, heida!

Hede/"Hl Hederich ^ m Hjørneklap c; Ager-Heer« Hær, Armé o; Flok, Skare c; ^bairn m almindelig Indkaldelse c; Lande værn n; Führer m Hærfører, General c; ^.schar f Hærskare o; ^straffe f Landevej, Kongeveje; bluesen n Militærvæsen M.

Heeres-... in Zf.-ftzgn: ^dienst m Krigstjeneste c; ^.Verwaltung f Arméforvaltning c.

Hefe f Gær c; Bærme c; Bundfald n.

hefig bærmeagtig; gærholdig; uklar.

Heft n Skaft, Skæfte n; Hægte, Hage c; Hæfte«; Stilebog c; fobcnmRitraadc; Buchb. Hæftesnor c; Jtøbe f Buchb. Hæftelade c; ^nadel f Knappenaal c; ^.nahl f Rining c; ^.Pflaster n Hæfteplaster «.

Heftelm (n) Hage, Krog, Hægte c;

Knappenaal c; H Slyngtraad c. heftelu hægte, hæfte, heften hæfte; fæste (med Knappen aal) ; ri; den Blick, das Auge auf et. fæste Blikket paa ngt. heftig hæftig, voldsom; hidsig. Heftigkeit f Hæftighed, Voldsomhed c; Hidsighed c.

Hege f Røgt, Pleje c; Plantage, Fredskov c; ^.reis n Forstw. ung Stamme c; ^.zeit f (Jagd) Fredningstid c.

hegen indhegne, frede; gemme, præservere; spare paa; hæge om; (Hoffnung, Zweifel) nære. Hehl n Dølgsmaal, Skjul n; aus etwas kein machen ikke lægge Dølgsmaal, Skjul paa noget, hehlen skjule, dølge; hæle. Hehlerin f) m Hæler(ske) o. Hehlerei f Hæleri n. hehr høj, ophøjet.

Heide m, Heidin f Hedning c. Heide f Hede o; Naaleskov c; Lyng c; Jblume ^ f Lyngblomst c; Jfotitn Boghvede c; skrant^ m Lyng c; Jtonb n Hedeland n. Heidelbeere f Blaabær n. Heiden-..., Heiden-... in Zsign: tt'itöft F/* Helvedes Angst c; Jit* kehrer m Hedningemissionær c; ^ge'ld F n stor Mængde c Penge; Jtö'rrn FmHelvedesSpektakeln; ^mafiig a. hedensk; sig. Helvedes, syndig.

Heidentum n Hedenskab n. heidnisch hedensk; vantro. Heidschnucke f Hedefaar n. heikel, heiklig kilden, vanskelig, delikat.

heil hel; uskadt; helbredet.

Heil n Frelse c; Lykke o; Held n; Helbredelse, Lægedom c. Heil-..., heil-... in Zfsgn: ».anstalt f Hospital n; Sanatorium n; ».bringend a. heldbringende; sund, velgørende; Jfraft f Lægekraft o; ».kräftig a. lægende, helbredende; medicinal ; JÉunbt /"Lægevidenskab c; ».los o. ulykkelig; fortabt; lastefuld , ugudelig; sig.

Helvedes; ».mittel n I

Heiland m Frelser c. heilbar helbredelig, heilen heles, helbredes, læges; v/a. helbrede, læge; kurere.

[ligholde.

kvie c.

heilig hellig; -er Abend Helligaften c; -sprechen kanonisere.

Heilig-... in Zssgn: -Haltung /‘Helligholdelse c; -sprechuug f Kanonisering o.

fietttQCit hellige; helliggøre; hel-

Heiligen-... in Zssgn: -geschichte f Helgenhistorie, Legende c; -* glanz, -schein m Glorie c, Helgenskin n; -schrein m Helgenskrin, Relikvieskrin n.

Heilige(r) Helgene; F ein wunderlicher -r en løjerlig Fyr.

Heiligkeit f Hellighed c.

Heiligtum n Helligdom s; Reli-[skænder c.

HciligtumSschänder m Tempel-

Heiligung f Helligholdelse c; Helliggørelse c.

tjeilfam lægende, heldbringende; sund, velgørende, gavnlig.

Heilsamkeit s Gavnlighed c.

Heilsarmee f Frelsens Hær c.

Heilung f Helbredelse c.

heim hjem.

Heim n Hjem n, Bolig c.

Heim-..., heim-... in Zssgn: -fahrt s Hjemrejse c; -fall m Hjemfald n; -führen v/a. følge hjem; (bie Braut) hjemføre; -gang tn Hjemvej c;/tø.Hedengangc;-Qc* ben v/’a.ge ngælde; -kehr, -kunst f Hj emkomst c; -leuchten v/a. lyse hjem; /tø. lyse hjem, vi se Vintervejen; -reise f Hjemrejse c; -» schicken v/a.hjemsende; sig. lyse hjem; -suchen v/a. hjemsøge; besøge; -fuefjung /Hjemsøgel-se c; Besøgelse c; -Lücke f Ondskab, Lumskhed c; -tückisch o. ondskabsfuld, lumsk; -Marts adv. hjemad; -weh n Hjemve c; -Wesen n Hjem n; Husholdning c; -zahlen v/a. betale tilbage; /tø. gengælde.

Heimat f Hjem n; Hjemsted n; Fødeland n.

Heimat-..., Heimat-... in Zssgn: —-land n Hjemland, Fædreland n; -los st. hjemløs; -recht n Hjem-stedsret c; Indfødsretc; -schein m Hjemstedsbevis n. heimatlich hjemlig.

Heimchen n Faarekylling c. heimisch indfødt, hjemmehørende, hjemlig; hyggelig, heimlich hemmelig; skjult; hemmelighedsfuld ; hjemlig, hyggelig.

Heimlichkeit f Hemmelighed c; Hemmelighedsfuldhed c; Hyggelighed c.

Heinrich tn Henrik. Heinzelmännchen n Nisse c. Heirat f Giftermaal, Ægteskab [med, ægte. heiraten gifte sig; v/a. gifte sig Heirats-..., heirats-... in Zssgn: -« antrag m Ægteskabstilbud n; -fähig ct. giftefærdig; -gut n Medgift c; -kandidat m Ægteskabskandidat c; -lustig ct. giftelysten, giftesyg; -Vermittler m Ægteskabsmægler c. heischen kræve, fordre, forlange, heiser hæs.

Heiserkeit f Hæshed c. heiß hed; sig. varm, inderlig, brændende.

Heiß-..., heiß-... in Zssgn: -hunger m Ulvehunger c; -hungrig a. skrupsulten; -luftmaschiue f Varmluftsmaskine c; -sporn tn Brushoved n.

heißen hedde; betyde; v/a. kalde; byde, befale; wie - Sie? hvad hedder De?; es heißt det hedder sig, det forlyder; das heißt (b. h.) det vil sige (d. v. s.); gut- bifalde, billige; godkende ; willkommen - byde velkommen.

heiter klar, lys; munter, glad. Heiterkeit f Klarhed c; Munterhed c.

Heiz«... in Zssgn: -apparat tn Var-

hindre.

meapparatn; „rauin m Fyrrum n; „rohr « Yarmerør n. heizbar som kan opvarmes, heizen ophede, opvarme; (den Ofen) lægge i.

Heizer m Fyrbøder c.

Heizung f Indfyring c; Opvar-ming c.

Held m Helt o; „ilt f Heltinde c. Helden-..., Helden-... in Zfsgn: „• gedicht n Heltedigtning c; „-øeftolt s Helteskikkelse c; stitut m Heltemod n; „miitig a. heltemodig; „tat f Heltegerning c; „tenor «T m Heltetenor; „tod m Heltedød c.    [modig.)

heldenhaft heltemæssig, helte-J Heldentum n Heroisme c. helsen hjælpe.

Helfer m Hjælper c.

Helfershelfer rn Hjælpershjælper, Medhjælper c.

hell lys; klar; fig. ren, skær, aabenbar; in „en Haufen, mit „em Hauf i store Skarer; fig. „er Kopf lyst Hoved n; „er Tag højlys Dag c.

Hell-..., hell-... in Zfsgn: „blau a. lyseblaa; „blond a. lysblond; „braun a. lysebrun; (v. Pferd) blankbrun; „dunkel 1. a. halvlys, halvmørk; 2. n Halvmørke, Tusmørke n; „seher(in f) m Clairvoyant(e) c.

Helle f Lys n; Klarhed c. Helleba'rde f Hellebard c.

Heller m Hvid, Skilling, Øre c; auf „ und Pfennig til Hvid og Skilling.    [Glans c.)

Helligkeit f Lys n; Klarhed,] Helm vn Hjælm c; Arch. Taarn-kuppei c; 4- Rorpind o, Ror n; „« busch m Hjælmbusk o; „dach n Kuppeltag, Hjælmtag n; „-schmuck m Hjælmprydelse c. Hemd-..., Hemd-... in Zfsgn: „armelig a. i Skjorteærmer; „bund, „queder m Skjortelinning o; „•

einsah m Skjorteindlæg n; „• nabet f Brystnaal c.

Hemd(e) n (Männer„) Skjorte c; (Frauerl„) Særk, Chemise c.

Hemdenknopf m Skjorteknap o.

Hemm»... in Zfsgn: flette f tam Wagen) Bremsekæde c; „schuh m Hemsko c (auch fig.); „vor-richtung f Bremse c.

hemmen hemme; standse, stoppe, [ning c.

Hemmnis n Hindring c; Stands-

Hemmung f Hemning c; Standsning c; (am Uhrwerk) Hemværk n.

Hengst m Hingst e.

Henkel m Hank c, Øre n; Strop c; Øsken c; „korb m Hanke-kurv c.

henken: j-n „ hænge En.

Henker m Bøddel, Skarpretter c; daß dich der „! gid Fanden havde dig!; zum „1 for Fanden, for Pokker!; „beil n Skarpretterøkse c.

Henkers«... in Zs.-stzgn: „knecht m Bøddelknægt o; „Mahlzeit f sidste Maaltid n (før Henrettelsen).

Henne f Høne c.

her hid, herhen; hertil; von weit „ langt borte fra; wo sind Sie „? hvor er De fra?; fig. nicht weit „ sein ikke være meget bevendt; hinter etwas „ sein være (paa Spor) efter noget; über et. „ sein være i Færd med noget; es ist lange „ det er længe siden; von je„ altid; hin und „ hid og did, frem og tilbage.

Her-..., her-... in Zfsgn: „bemühen v/refi.: sich Jb. ulejlige sig herhen; „bestellen v/a. hidkalde, stævne hid; ædeten vja. ram-se op; „bringen v/a. bringe, føre hid; „erzählen v/a. fortælle, berette; „fahren v/n. køre hid, køre herhen; „fallen: fig. über j-n „f. fare løs paa En; overfuse

En; -führen v/a. føre, bringe hid; -gang m Hidvej c; Sagens Forløb n; -geben v/a. give hid; udlevere; afgive; sich zu et. --geben lade sig bruge til noget; finde sig i noget; nedlade sig til noget; -gebracht a.nedarvet, traditionel; vedtagen; -gehen v/n. komme gaaende; komme hid; gaa til; über etwas -gehen tage fat paa noget; es geht über mich her det gaar ud over mig; -gehören v/n. høre herhen; -=> halten v/a. holde, række frem; v/n.holde for; -holen v/a.hente hid; weit -geholt fig. haartruk-ken; -kommen 1. v/n. komme herhen; (von) komme fra, fig. komme af; stamme (fra); -ge-kommen nedarvet, vedtagen; 2. n Herkomst c; Skik, Brug c; Vedtægt c; -kömmlich a. traditionel; vedtagen; -kunst f Hidkomst, Ankomst c; Herkomst, Oprindelse c; -leiten v/a. hidlede; aflede; udlede; sich -leiten stamme fra; —lefen v/a. læse op. oplæse; -machen: sich-m. über give sig i Lag med; -na'ch adv. herefter; siden; -» nehmen v/a. tage (fra); hente, laane (fra); j-n arg -nehmen medtage En haardt; -nennen v/a. opregne; -plappern v/a. fremplapre; -rechnen v/a. opregne ; -richten -v/a. lave i S tand; -rücken v/a. trække nærmere; v/n. flytte, komme nærmere; -rühren v/n. (bon) hidrøre fra, komme af; -sagen v/a. fremsige, recitere; -schaffen v/a. skaffe hid,skaffe tilVeje; -schrei« ben: /kA.sich-sch. skrive sig fra; -sehen v/n. se herhen; -sehnen: sich -s. længes (efter at komme) herhen; -stammen v/n. stamme, nedstamme (fra); -stellen v/a. stille herhen; wiederherstellen

sætte i den forrige Stand; reparere, gøre i Stand; fremstille, fabrikere; fig. genoprette; -• stellung /"Reparation c; Fabrikation; fig. Helbredelse c; -wagen: sich -w. vove sig herhen; -warts adv. herhen, herhen ad; paa denne Side; -weg m Vejen herhen; -zählen v/a. tælle op; opregne.

herab ned, ned ad.

Herab«..., herab-... in Zffgn: -be-geben: sich -6. begive sig ned; -bringen v/a. bringe ned ; -» drücken v/a. trykke ned; -eilen v/n. ile ned, skynde sig ned; -* fallen v/n. falde ned;-gehen v/n. gaa ned; dale; -lommen v/n. komme ned; fig. synke, blive reduceret; -lassen v/a. lade gaa ned; hejse ned; (Rollvorhang) rulle ned; (denPreis) sættened; fig. sich klassen nedlade sig; -lassend a. nedladende; -lassung f Nedladenhed c; -nehmen v/a. tage ned, nedtage; -sehen v/n.: fig. aus j-n -sehen se ned paa En; -setzen v/a. sætte ned; reducere; fig. (j-n) nedsætte, rakke ned paa; -setzung s Nedsættelse c; Reduktion c; -steigen v/n. stige ned; (vom Pserde) staa af; -würdigen v/a. nedværdige;-Würdigung /"Nedværdigelse c.

heran op, opad; herhen, nærmere; nur -1 kom kun nærmere!

heran-... in Zs.-stzgn: (sich) -bilden v/a. uddanne (sig); -bringen v/a. bringe hid; -gehen v/n. gaa nærmere, nærme sig; kommen v/n. komme hen til; komme nærmere; -nahen v/n. nærme sig; -reichen v/n. naa hen til; -schleichen v/n. liste sig hen til; -wachsen v/n. vokse op; -ziehen v/a. trække hen til sig; tilkalde; opdrage, opelske, opdrætte.

herauf op, herop; op ad.

herauf-... in Zs.-stzgn: -beschwören v/a. fremmane; -holen v/a. hente op; nL hejse op; -» steigen v/n. stige op; (v. Wetter) trække op; -ziehen v/a. trække op; v/n. (V.Wetter) trække op.

heraus ud, herud; ude; zum Fenster - ud af Vinduet; -! ud, herud! X Vagt i Gevær!

Heraus-..., heraus-... in Zssgn: -» bekommen v/a. faa ud (af); (Geld) faa tilbage; sig. finde ud af, opdage; -brechen v/a. brække ud; v/n. bryde frem; udbryde; -bringen v/a. bringe ud; faa ud; (Flecken) tage af; (Worte) fremføre, faa frem; finde ud af, opdage; -• finden v/a. udfinde; sich -finden finde (Vejen) ud; finde sig tilrette; -fordern v/a. udfordre (til Kamp); -forbctuitg /"Udfordring c; -fühlen v/a. føle, mærke; -» gabe f Udlevering c; Buchhdl. Udgivelse c; -geben v/a. give ud; udlevere; (Geld) give igen, give tilbage; (ein Buch) udgive; -geber m Udgiver c; --heben v/a. løfte ud; sig. fremhæve, udhæve; -kommen v/n. komme ud; (auS) komme ud af; sig. blive bekendt, rygtes; auf eins -kommen komme ud paa eet; -lasien v/a. lade komme ud; lukke ud; -• nehmen v/a. tage ud, udtage; sig. sich etwas -nehmen tillade sig noget; -Platzen v/n. briste ud; (mit) buse ud (med); --putzen v/a. pynte, udpynte; -« reden v/n. tale rent ud af Posen ; sich -reden snakke sig fra det; -rücken v/a. rykke ud; F (Geld) rykke ud med; v/n. & rykke ud; -rusen v/a. kalde

ud; X kalde i Gevær; (Theater) kalde frem; -fogett v/a. udtale, erklære; sige ligefrem; -stellen v/a. stille ud; sich -stellen vise sig; -streichen v/a. understrege, fremhæve; rose; -» suchen v/a. udsøge; -treten v/n. gaa ud (af); sig. træde frem; -• wickeln: sig. sich-w.rede sigud af det: -winden v/a. vriste ud (af); sig. sich -winden sno sig fra det; -zahlen v/a. udbetale; betale tilbage; give igen; -ziehen v/a. trække ud (af); sig. uddrage, ekscerpere.

herb(e) bitter, besk; stram, sur ; sig. streng, drøj.

Herbe f Bitterhed, Beskhed c; Strenghed c.

herbei hid, herhen, hertil.

herbei-... in Møn: -bringen v/a. bringe hid; tilvejebringe ; -eilen v/n. ile til; -führen v/a. føre hid; sig. hidføre, medføre ; -kommen v/n. komme til; nærme sig; -lassen v/a. give Adgang; sich -lassen (zu) nedlade sig til; indlade sig paa. -machen: sich -m. nærme sig -schassen v/a. skaffe hid; skaffe» til Veje.

Herberge f Herberge n; Husly n Kro c; Gæstehjem n.

Herbergen bo, logere ; v/a. huse.

Herbergsvater m Vært c; Gæstgiver c.

Herbheit, Herbigkeit f= Herbe.

Herbst tn Efteraar n, Høst c; -• fabelt m/pl. flyvende Sommer c; -nachtgleiche f Efteraarsjævn-døgn n; -zeitlose ^ f Tidløs c.

herbstlich efteraarsagtig; Efter-aars-.

Herd m Ildsted n, Skorsten c; Komfur n; Arne o (a. fig.)\ sig. Arnested n.

Herde f Hjord, Flok c.

herdenweise i Flokke.

herein herind, ind; „! kom ind! herein-... in Zs.-stzgn: „brechen-v/n. bryde ind; die Nacht bricht herein Natten falder paa; „fallen v/n. falde i; fig. gaa i Vandet, gaa i Tøjet; blassen v/a. lade komme ind, lukke ind; „legen v/a. fig. bringe i Fedtefadet; (j-n) trække op; „reiten v/a. fig. bringe i Forlegenhed, i Fedtefadet.

Hering m Süd c; frischer, grüner „ fersk Sild c; gesalzener „ Spegesild o.

Herings-... in Zssgn: „boot n Silde-baad c; „fang m Sildefangst c; „lake f Sildelage c; „salat m Sildesalat c.

Hermeli'n 1. n Lækat, Hermelin c. 2. m (Pelzwerk) He'rmelin n. hernach herefter; siden, hernieder ----- herab, heroisch heroisk.

Heroi'smus m Heroisme o. He'rold m Hero'ld e.

Herr m Herre o; „ N. Hr. N. Herren-..., Herren-... in Zssgn: „* dienst m Herretjeneste c; Hoveri tj eneste c; „essen n Herreret c; ugunst f Herregunst c; „gut n Herregaard c, Gods n; „Haus n Herskabsbolig c; (erste Kammer in Preußen) Herrehus, Overhus n; „los a. herreløs; „reiten n (Sport) Gentlemansløb n; blaset f Herskabsbord n.

Herrgott m Vorherre c. Herrgotts-... in Zssgn: „Händler m Krucifikshandler e; „Häuschen n Monstrans c; „käferchen n Mariehøne o ; Schnitzer m Helgenbilledskærer c.

Herrin f Herskerinde, Frue c. herrisch bydende, myndig, [lig.] herrlich herlig, prægtig, fortrin-} Herrlichkeit f Herlighed c. Herrsch-..., herrsch-... in Zffgn: „» begierde, „sucht /‘Herskesyge c;

„begierig, „süchtig a. herskesyg.

Herrschaft f Herredømme n; Herskab n; Gods n; meine „en! mine Herskaber! [skabs-.j herrschaftlich herskabelig, Her-j herrschen herske, regere. Herrscherin f) m Hersker(i'nde), Regent(i'nde) c.

herüber herover; „ und hinüber hid og did, frem og tilbage, herum om, omkring; um et. „ rundt omkring noget; um diese Zeit „ omtrent ved denne Tid; um et. hu sein være ude over noget; um einen „sein være om En; gøre Kur til En; die Zeit ist hu Tiden er omme. herum-... in Zssgn: „Bieten v/a. byde om, byde omkring; „bringen v/a. bringe omkring; faa vendt; fig. omstemme; „drücken: sich „drücken liste omkring; „führen v/a. føre omkring; fig. bei der Nase „führen tage ved Næsen; „holen v/a. fig. omstemme; give en Overhaling; dirren v/n. flakke omkring; „lungern v/n. drive omkring; „nehmen v/a. fig. tage i Skole; „schweifen v/n. strejfe omkring; „stöbern v/n. rage omkring (i); „streichen, „streifen v/n. strejfe omkring, vagabondere; „treiben: sich „t. drive omkring; „trinken drikke rundt; „ziehen v/n. vandre om, vagabondere.

herunter ned, her ned; fig. udmattet, afkræftet; reduceret, herunter-... in Zssgn: „bringen v/a. bringe ned; fig. udmatte; reducere; „handeln v/a. prutte af; „kommen v/n. komme ned; fig. komme paa Knæerne; „» machen v/a. tage ned, slaa ned; j-n „machen rakke ned paa En; „ziehen v/a. trække ned; trække af; (den Hut) tage af.

hervor frem (af, fra noget).

Hervor-..., hervor-... in Zssgn: (sich) ^,nrbcitcuv/o.arbejde(sig)frem; „brechen v/n. bryde frem; „• bringen v/a. faafrem; sig. frembringe ; fremkalde; udtale, sige; „bringung f Frembringelse, Produktion c; udrangen: sich „b. trænge sig frem; „» dringen v/n. trænge frem; „• gehen v/n. gaa frem; sig. frem-gaa (af); „heben v/a. udhæve, fremhæve; sich „heben rage frem; sig. udmærke sig; ^leuchten v/n. lyse, skinne frem; f,g. være indlysende; fremgaa (af); etagen v/n. rage frem; udmærke sig (titir = fremfor); „ragend o. fremragende (a. sig.); stufen v/a. kalde frem, fremkalde; „= stechen v/n. stikke frem; sig. falde i Øjnene; „stehen v/n. staa, rage frem; „tun: sig. sich „t. udmærke sig; „treten v/n. træde frem; staa, rage frem.

herwärts hid, her hen ad; paa denne Side.

Herz n Hjerte n; sig. Mod n; (Kartenspiel) Hjerter c; sig. sich ein „ fassen tage Mod til sig.

Herz-..., herz-... tu Zssgn: „bestem» inung f Hjerteklemmelse c; „» blattn Hjerteblad n; Hjerterkort n; sig. Øjesten c; „brechend a. hjerteskærende; „ergreifend a. hjertegribende; „fehler tu Hjertefejl o; „förmig a. hjertedannet; „gelie'bte(r) Hjertenskær o; „i'nnig a. hje'rtelig, inderlig; „kirsche /Majkirsebær n; „klopfen n Hjertebanken c; „lähmung f Hjertelammelse c; „leid n = Herzeleid; „leiden n Hjertelidelse c; „lie'bfte(r) s. allerkæ'reste c; „los a. hjerteløs ; „losigkeit f Hj erteløshed c; „schlag m Hjerteslag n; „-schwäche f Hjertesvaghed c;

spann n Kardialgi" c; „stärkend ct. hjertestyrkende; „stärkung f Hjertestyrkning c; „tätigkeit f Hjertevirksomhed c; „zerreißend ct. hjerteskærende.

Herzeleid n Hjertesorg c.

herzen trykke til sit Hjerte, kærtegne.

Herzens-..., Herzens-... in Zssgn: „• angelegenheit f Hjerteanliggende n; „angst f Hjerteangst c; „brud er, „freund tn Hjertensven c; „fro'h ct. hje'rtensglad; „gu't ct. hjertensgod; „güte f Hje'r-tensgodhed c; „junge m kær, rar Dreng c; „tust f: nach „luft af Hjertenslyst; „Wunsch tn Hjertensønske n.

herzhaft modig; resolut; dygtig.

Herzhaftigkeit f Mod n; Resoluthed c.

herzig hjertelig; kær, rar, elsket.

herzlich hjertelig; inderlig.

Herzlichkeit /"Hjertelighed c.

Herzog m Hertug c; „in f Hertuginde c.

herzoglich hertugelig.

Herzogtum n Hertugdømme n.

herzu hid, herhen; nærmere.

Hesse m Hesser c.

Hessin f Hesseri'nde c.

Hetz-... in Zssgn: „jagd /‘Parforce-jagt c; „peitsche f Hundepisk c.

Hetze f Parforcejagt c; sig. Flok c; Slæng n.

hetzen pudse, hidse; sig. ophidse, opagitere; jage, forfølge.

Hetzer tn Ophidser, Agitator c.

Hetzerei /"Ophidselse, Agitation c.

Heu »Høm; „boden tn Høloft n; „ernte/"Høhøst o; „gabe! f Fork, Høtyv c; „Haufen m Høbunke c; Høstak c; „mahd /‘Høslæt c; „» miete f, „schober m Høstak c; „-schrecke f Græshoppe c; „schuppen tn Hølade c, Høstænge n.

Heuchelei f Hykleri n, Forstillelse c.

heucheln hykle, forstille sig, simulere ; vfa. hykle, fremhykle. Heuchler m Hykler c; skinhellig c; ^.in f Hyklerske c. heuen bjærge Hø; slaa.

Heuer * m Høbjærger, Slaa-[Hyre c. Heuert /"Leje o; ^ Fragt o; heuer i Aar; nu til Dags. heuern leje, fæste; (ein Schiff) fragte; (Matrosen) hyre. heulen hyle, tude; flæbe, heurig fra i Aar, dette Aars; Nutids-.

heute i Dag; nu for Tiden; ^ morgen i Morges; denne Morgen ; w vormittag i Formiddag;

nachmittag i Eftermiddag; „ abend i Aften; w über acht Tage i Dag otte Dage. heutig som sker i Dag; vor Tids; nutidig, moderne, heutzutage nu til Dags.

Hexe f Heks o. hexen hekse.

Hexen«... in Zssgn: ^.fahrt /"Hekse-færd c; JÉmtft f Heksekunst, Trolddom c; „rneifter m Heksemester, Troldmand c; ^probe f Hekseprøve c; ^.fchuß m Lænde-gigt c.

Hexerei f Hekseri n. hie = hier.

Hieb m Hug, Slag n; Forstw. Hugst c; sig. Snært c, Hib n; auf ^ fechten hugge; ^fechten n Hugning c; und Stoßwaffen flpl. Hug- og Stødvaaben n/pl. hienieden hemeden, her paa Jorden.

hier her; „ und da hist og her;

nu og da; von herfra. Hier-..., hier«... in Zssgn: ^.an adv. hertil; herved; ^.auf adv. her-paa, derpaa; hertil, dertil; ^ aus adv.heraf, deraf; Jbei adv. herved; indlagt,medfølgende; ^.durch adv. herved, derved;

ein adv. herind i; ^für adv. herfor; ^gegen adv. herimod: ^her adv. herhen; hertil; bis ^.her hidtil; ^hin herhen; ^iu adv. heri, deri; ^ländisch a. indfødt; hjemmehørende her; ^mit adv. hermed, dermed; (N>. nach adv. herefter, derefter; ifølge dette; ^.nä'chst adv. tæt her ved; de'rnæst; desu'den; „ne'ben adv. her ved Siden af; desuden; ^.orts adv. her, hersteds; ^sein n Nærværelse c; ^se'lbst adv. he'rsteds; her paa Pladsen; ^.über adv. herover; herom; ^um adv. her omkring; herom; ^unter adv. herunder; heriblandt; ^.von adv. heraf; herom; „tøl'bet adv. herimod;

hertil,dertil; ^.zula'ndeackv. her til Lands; ^.zwischen adv. herimellem.

hiesig herværende; indenlandsk.

Hifthorn n Jagthorn n.

Hilf«..., hilf»... in Zssgn: M a. hjælpeløs; -lostgkeit f Hjælpeløshed c; ^reich a. hjælpsom.

Hilfe/'Hjælpe; Leistung f Hjælp, Understøttelse c; ^ruf m Raab om Hjælp, Nødraab n.

Hilfs-..., hilfs-... in Zs.'setzungen: ^arbeitet m Medhjælper o; Substitut o; Reservemand c; .vfttmee X f Hjælpehær c; «,» beainte(r) s. Assistent c; ^.be-dürftig a. trængende til Hjælp; „bebütftigfeit f Trang, Nød c; ^gelder n/pZ. Subsidier pi.; lehrermHjælpelærere; ^Mittel n Hjælpemiddel n; ^Prediger m Hjælpepræst, Kapellan c; qucttef Hjælpekilde c; ^truppen flpl. hjælpetropper e/pl.; ^.Zeitwort n Hjælpe verbum n.

Himbeere f Hindbær n.

Himmel m Himmel c; unter freiem under aaben Himmel; sig. der hängt ihm voller Geigen haner

overstadig glad, han er i den syvende Himmel.

Himmel«..., himmel-... in Zffgn: -a'u,».au'f adv. op mod Himlen; ».a'ngst o. hi'mmelangst; »bettn Himmelseng c; ».blau a. him-melblaa; ».fahrt f Himmelfart c; ».hoch a. himmelhøj; ».reich n Himmerig n; ».schreiend a. himmelraabende; ».tveit a. himmelvid.

Himmels-... in Zssgn: »braut f Kristi Brud, Nonne o; ».bürg f Himlens Sale c/pl.; ».feste f Firmament n; ».gegend f Himmelegn c; die vier -gegenden de fire Verdenshjørner; ».korper ni Himmelslegeme n; ».richtung f Himmelegn c; ».strich m Himmelstrøg n; ».zeichen n Himmeltegn n.

himmlisch himmelsk.

hin hen; derhen, dertil; bort; borte; forbi; es ist noch lange ». der er endun længe til; ». sein være ødelagt, ruineret; ». ist». borte er borte; », und her hid og did; frem og tilbage; et. », und her bedenken spekulere frem og tilbage over noget; », und wieder frem og tilbage; hist og her; nu og da; »,und zurück frem og tilbage; auf alle Fälle ». for alle Tilfælde; auf die Ge-fahr », med Fare for.

Hin-..., hin-.- in Zffgn: ».arbeiten v/n.: auf et. ».ct. arbejde hen til noget; ».blick m Henblik n; Hensyn n; im ».blick auf i Betragtning af; ».bringen v/a. bringe, føre hen; (bie Zeit) tilbringe, slaa ihjel; »beuten v/n. (auf) pege hen (paa); fig. hentyde til; ».fahren v/n. køre, fare, ile hen; drage, rejse bort; fare heden, dø; ».fallen v/n. falde om; ».fällig a. brøstfæl-dig, faldefærdig; skrøbelig, affældig; forgængelig; fälligkeit f Brøstfældighed o; Affældighed c; Forgængelighed c; -fo'rt adv. fra nu af, for Fremtiden ;-gft6e /"Hengivelse, Opofrelse c; -gang m Bortgang c; Hedengang, Død c; ».geben v/a. bortgive; opgive, afstaa; fig. hengive, ofre; sich ».g. hengive sig, opofre sig; »gebung s Hengivelse, Resignation c; ».-ge'gen adv. de'rimod; ».gehen v/n. gaa hen, gaa derhen; gaa bort, dø; fig. gaa an, passere; über et. -gehen gaa hen over noget; ».gehen lassen lade passere ; ».geraten v/n. komme hen tilfældig; ».halten v/n. række frem; fig. holde hen; opholde; ».helfen vfn. hjælpe hen, bort; sich ».helfen friste Livet; ».horchen v/n. lytte efter; ».kränkeln v/n. sygne hen; -• länglich a. tilstrækkelig; ».-läuglichkeit f Tilstrækkelighed c; ».neigen: fig. sich -n. hælde (til); ».neigung f Tilbøjelighed o; ».raffenv/a. bortrive; ».reichen v/a. række hen; v/n. være tilstrækkelig; ».reichend a. tilstrækkelig; ».reihen v/a. rive bort; fig. henrive; ».richten v/a. henlede (paa); ødelægge; henrette ; ».richtung f Henrettelse c; ».scheiden 1. v/n. gaa bort, dø; 2. n Bortgang, Død c; -* schlagen v/n. falde om; ».schwinden v/n. svinde hen; ».sicht f Henseende c; in ».sicht auf med Hensyn til; ».sichtlich, -sichts prp. med Hensyn til; ».stellen v/a. stille hen ; fig. opstille; ».strecken v/a. strække frem; strække til Jorden; ».tritt m Bortgang, Død c; ».weg m Henvej, Udvej o; ».weg adv. bort; über etwas ».weg sein være ude over noget; ».weis m Henvis-ning o; Hentydning c; -weisen v/a. vise hen, henvise; -» werfen v/a. kaste hen, bort, sig. henkaste, nedskrive hurtig ; -wie'der(um) adv. paa den anden Side; atter; -ziehen v/a. trække hen; sig. trække i Langdrag, forhale; v/n. drage hen; flytte hen; sig. sich -ziehen trække ud; -Zielen v/n. (auf) sigte (til).

hinab ned; ned ad; klaffen v/a. hejse ned; -schlingen v/a. nedsluge, synke; -wärt s adv. nedad; -würgen v/a. kvæle i sig.

hinan hen til; op, opad; op åd; -gehen v/n. gaa hen til, nærme sig; (den Berg) gaa op ad; -» steigen v/n. stige op; hæve sig.

hinauf op, opad; derop; op ad; flangen v/a. lange, række op; v/n. naa op; -treiben v/a. drive op; (den Preis) drive i Vejret; -warts adv. opad.

hinaus ud; derud; ud ad; zur

Tür-udaf Døren; über et__fein

være ude over noget; være hævet over noget; auf etwas -wollen gaa ud paa; hoch-wollen være stor paa det; abringen v/a. bringe ud, faa ud; -* geben v/a. udlevere; -gehen v/n. gaa ud; -g. auf vende ud til; sig. gaa ud paa; klassen v/a. lukke ud; lade slippe ud; -lansen v/n. løbe ud; -I. auf sigte til, gaa ud paa; auf eins -I. komme ud paa eet; spacken: sich skrubbe af; -schieben v/a. skyde, skubbe ud; sig. udsætte, opsætte; -werfen v/a. kaste, smide ud; zum Fenster -w. smide ud af Vinduet; -ziehen v/a. trække ud; sig. trække i Langdrag; v/n. flytte ud, drage hinderlich til Hinder; generende.

hindern hindre; forhindre (an = i).

Hindernis n Hindring, Forhindring c; -rennen n Løb n med Forhindringer, hindurch igennem; durch et. -tværs igennem, helt igennem noget; i« Zssgn = durch hinein ind; derind ; -fallen v/n. falde ind (i); sig. blive snydt, gaa iVandet; -fittb m; /iA. sich -f. gøre sig fortrolig med; finde sig i; klassen v/a. lukke ind; sleben v/n.: in den Tag -I. leve af Haanden og i Munden; være lige glad; biegen v/a. sig. trække op ; tage ved Næsen; -pferchen v/a. stuve ind; -warts adv. indad.

hingegen derimod, hinken halte; hinke; humpe, hinkend halt; sig. haltende, hinnen: von - herfra, bort. hintan til Side; tilbage. Hintan-..., hintan-... in Zs.-stzgn: ehalten v/a. holde tilbage; standse; klassen v/a. tilsidesætte, forsømme; siegen v/a. lægge til Side; -setzen, -• stellen v/a. tilsidesætte; fefoung f Tilsidesættelse c; -» stehen v/n. staa tilbage, hinten bagved; bag til; bag; bag ud; i Baggrunden; -o'u ba'gved; ba'gtil; -ü'ber ba'g-over; -u'ttt ba'gom; ba'gvendt; tvært imod. hinter bag, bag ved.

Hinter-..., hinter-... in Zs.-stzgn: -backe f Arsbalde c; Jbeiti n Bagben n; -blieben: die -blieb c-nen de efterlevende, efterladte pir, -titViiße» v/a. meddele hemmelig, angive; -btei'n adv. ba'g-efter; siden efter; -fufomBagben n, Bagfod c; -øt&nub t n Bagbygning c; -gedanke m Bagtanke c; -ge'hen v/a. føre bag

Lysét, Ise drage; -gestell n Bagvogn c; Bagdel c; -grund m Baggrund c; -halt m Baghold n; sig. Bagtanke o; X Reserve c; -Hand f Kartensp. Baghaand c; -Haupt n, -kopf m Baghoved n; -he'r acku. ba'gefter; senere; -hof m Baggaard c; -lader X w Baglader c; -lage f Depositum n; -laud n Indland n; Opland n; -la'ssen u/a. eTterlade sig; e'fterlade; -la'sienschaft /“E'fter-ladenskab n; Bo, Dødsbo n; -lauf m Bagben n; -leder n Bagkappe o; -le'gcn u/a. deponere ; -list f Lumskhed, Underfundighed o; -listig o. lumsk, underfundig; -mann m Bagmand c; Anstifter c; -• Pferd n Stanghest c; -rad n Baghjul n; -rücks adu. bagfra; bag Ens Ryg; lumskelig; baglæns; -sah m Eftersætning c; -feite f Bagside c; -steven xlz m Bagstavn c; -teil m u. n Bagdel c; (v. Kleidern) Ryg c; vt> Agterende c; -treffen X n Arriére-garde c; Bagtrop c; -trei ben u/a. forhindre, forpurre; -• treppe f Bagtrappe c; -tür f Bagdør c; -warts adu. bagud, bagtil; bagfra.    [bagest.)

Hintere, hinterste (der, die, das)/

Hintere(r) m Bagdel c.

hinüber over, derover; ovre; - sein være ovre; være død; -greifen u/n. (in) gribe ind i; gaa over i; -lassen u/a. lade komme over.

hinunter ned, derned; ned ad; -bringen u/a. bringe, føre ned; (Essen) faa ned; -lasien u/a. lade gaa ned, fire ned; -schlingen, -schlucken u/a. nedsluge; synke; sig. æde i sig; -wärts adv. nedad; vgl. Zssgn mit hinab, herab.

hinweg s. hin-...

hinzu hen til, til.

Hinzu-.., hinzu-... in Zs.-stzgu: -be-fommen v/a. faa til, faa ekstra; -denken v/a. tænke til; under-forstaa; -fügen u/a. føje til, tilføje; -fügung f Tilføjelse c; -gang m Adgang c; -gehen u/n. gaa nærmere; -gehören u/n. høre med til, henhøre til; -gesellen : sich -g. slutte sig til; -kommen komme til; -lassenu/a. give Adgang; -rechnen v/a. medregne; lægge til; -setzen u/a. tilføje, sætte til; -setzung f Tilføjelse c; -treten u/n. komme til, træde til; -tun v/a. tilsætte; komme i; føje til; -zählen u/a. tælle, regne med; henregne (til); -ziehen u/a. tilkalde; hidkalde.

Hiob Job.

Hiobspost /“Jobspost c.

Hippe f Krumkniv, Segl c; Le c (Dødens); (Kuchen) Vaffel c.

Hirn n Hjerne o.

Hirn-..., Hirn-... in Zssgn: -gespinst n Hjernespind n; -haut f Hjernehinde c; -los a. sig. forrykt; -masse f Hjernemasse c; -schade! m, -schale f Hjerneskal c; Kranium n; -schlag m Hjerneapopleksi c; -verbrannt a. bindegal.

Hirsch m Hjort c.

Hirsch-..., Hirsch-... in Zssgn: -bock m Hjort c; -brunst f Brunsttid c; -sän g er m Jagtkniv c; -= färben, -farbig a. hjortebrun; -garten mDyrehave c; -geweih n Hjortetakker c/pf.; Gevir n; -horn n Hjortetak c; -käser m Eghjort c; -kalb n Hjortekalv c; -kuh f Hind c; -leder n Hjortelæder n; -park m = -• garten; -talg m Hjortetalg c; -Wildbret n Dyresteg c; -jimct m Dyreryg c.

Hirse f Hirse c; -brei m Hirsegrød c; -korn n Hirsekorn n.

Hirt m Hyrde (auch sig.), Røgter c.

Hirten-..., Hirten-... in Zs.-stzgn: «artig a. hyrdeagtig; abrief m Hyrdebrev n; «flöte f Pans-fløjte, Hyrdefløjte c; «gedicht n Hyrdedigt n; «.junge, «knabe m Hyrdedreng c; «mädche» n Hyrdepige, Hyrdsnde c; «= mäßig a. hyrdeagtig; «schau-spiel n Hyrdestykke n; «.stab m Hyrdestav e; «.Lasche f Hyrdetaske o (auch ; «.Volk n Hyrde-folk n.

Hirtin / Hyrdi'nde c.

hisien j/ hejse, hive op.

Histo rie f Historie c.

Historiker m Historiker c.

histo'risch historisk.

Hitz-..., hitz-... in Zfsgn: «bläschen n,«blatter /" Hedeblegn c; «.köpf m Brushoved n; «köpfig a. hidsig; «Wickel m/pl. Hedetøj n; «.schlag m Solstik n.

Hitze f Hede c; Hidsighed c.

hitzig hidsig; (v. Getränken) hidsende ; sig. varm, hed.

Hobel m Høvl c; grober « Skrubhøvl c; «.bank f Høvlebænk c;«.» eisen n Høvlejern n; «.Maschine f Høvlemaskine c; «späne tn/pl. Høvlspaaner cjpl.

hobeln høvle; sig. høvle af.

Hobo'e J f Obo c.

Hoboi'st m Oboist c; & «en pZ. Hoboister, Spillemænd pl.

hoch høj; das hohe Altertum den graa Oldtid; hohe Flut, hohes SSaffer Høj vande n; hohe Häuser fornemme Huse; hohe Messe Højmesse c; auf hoher See i rum Sø; hoher Sommer Midsommer c; « und niedrig høje og lave; « und heilig højt og dyrt; « hinaus wollen være stor paa det; adv. højt; oppe; højlig.

Hoch n Leve, Hurra n; Skaal e (auf = for).

Hoch-..., hoch-... in Zsign: «a'chtbar a. højt æret; «achten v/a. højagte; «achtung f Højagtelse c; «achtungsvoll a. højagtelsesfuld; adv. med Højagtelse; «» altar m Højalter n; «amt n Højmesse c; «bahn S f Overbane c; «bau m Overbygning c; «berü'hmt o. meget berømt; «betagt a. højt bedaget; «» deutsch o. højtysk; «ebene f Højslette c; «e'deln: Ew. «e. Deres Højvelbaa'renhed; «e'i)r= würden: Ew. «e. Deres Velær-væ'rdighed; «e hrwürdig o. vel-ærvæ'rdig; «entzü'ckt o. he'n-rykt;«fahrerld a.hovmodig; arrogant; «fei'n a.sn'p erfin;«sro'h a. sjæ'leglad; «gebirge n Højalper pl.; «geboren a. højbaaren; «» gelobt a. højlovet; «genuß m stor Nydelse c; «gericht n Rettersted n, Galge c; «gesinnt a. højsindet; «gestellt a. højt-staaende; «herzig a. højhjertet ; «Herzigkeit f Højhjertethed c; «ftrrfje f Højkirke c; «land n Højland n; «lander m Højlænder c; «meiste» m Stormester c; «mut m Hovmod n; «mutig st. hovmodig; «näsig F o. storsnudet; «ofen m Højovn c; «rot a. højrød; «schäftig a. højskaftet; «schätzen v/a. = «» achten; «schule f Højskole o, Universitet n; «schwa'nger o. højt frugtsommelig; «se'lig a. hø'j salig; «sinn m Højsind n; «sinnig o. højsindet; «sommer m Midsommer c; «stämmig a. højstammet; «ftflpelei'/‘Platten-slagen n; «stapler m Plattenslager e; «stift n Ærkestift n; «trabend a. højtravende; «verrat m Høj forræders n; «Verräter m Højforræder c; «Wasser n Højvande n; «wild n Storvildt n; «wo'hlgeboren a. høj-

[telig.

[c.

velbaa'ren;(£to. -to. Deres Høj-velbaa'renhed; -würden: Ew. -to. Deres Højærværdighed ;-== würdig a. højærvæ'rdig. höchlich højlig, i høj Grad. höchst højest; adv. højst, i høj Grad, højlig.

höchstens i det højeste, højst. Hochzeit f Bryllup n. hochzeitlich Bryllups-, Brude-. Hochzeits-... in Zssgn: -fest n Bryllupsfest; -gsiftm Bryllupsgæst c; -gedieht n Bryllupsdigt n; —» geschenk n Brudegave o; -mutter f Brudens Moder c; -nacht f BryHupsnat, Brudenat o; -reise f Bryllupsrejse c; -Vater m Brudens Fader c.

Hocke/'(Getreide-) Hob c; Trave c. hocken sidde paa Hug; v/a. (Getreide) sætte i Hob; tage paa Ryggen.

Höcker m Pukkel o; Forhøjning c. [sig. (v.Stil) knudret.) höckerig pukkelrygget; ujævn;} Hode f, Hoden m Testikel c. Hodensack m Pung c (scrotum). Hof m Gaard, Gaardsplads c; Avlsgaard c; Hof n; (um Sonne, Mond) Ring c; einer Dame den - machen gøre Kur til en Dame. Hof-..., Hof-... in Zssgn: -amt n Hofembede n; -brauch m Hofskik c; -Butg f Residensslot n; -dame f Hofdame c; -fähig a. som kan komme ved Hoffet; -fähigkeit f Adgang c til Hoffet; -Haltung f Hof holdning o; -kelleret f kongelig Vinkælder c; -kreise m/pl. Hofkredse c/pl.; -lager n Residens c; -Lieferant m Hofleverandør c; -mann m Hofmand o; -meister vi Hovmester c; -meistern v/a. hovmesterere; -raum m Gaardsplads c; -fchranze f(m) Hofsnog c; -filte /"---- -brauch; -staat m Hofstat c, Følge n.

Deutsch-dänisch.

Hoffart f Hoffærdighed c, Hovmod n.

Ij off artig hoffærdig, hovmodig, hoffen haabe. hoffentlich forhaabentlig, ven-Hoffnung f Haab n; -en pl. Forhaabninger c/pl.; guter -fein være i velsignede Omstændigheder.

Hoffnungs-...,hoffnungs-...in Zssgn -los a. haabløs; -losigkeit f Haabløshed c; -strahl m Straale c af Haab; -voll a. haabefuld. hofieren holde Gilde; gøre Kur (til).

höfisch hofmæssig, Hof-, höflich høflig.

Höflichkeit f Høflighed e.

Höfling m Hofmand, Hofsnog c. Höhe f Højde o; Høj, Bakke c; Højhed o; in bie - i Vejret, opad; in die - steigen (v. Preise) stige; slz nus der - paa Højden (af); -punkt m Højdepunkt, Toppunkt n.

Hoheit/'Højhed 0; Overhøjhed c. Höhen-... i« Zssgn: -messer m Højdemaaler; -rauch m Brand-taage c. höher højere.

Hohenpriester w Ypperstepræst Hoheschule f Latinskole c; Højskole o, Universitet n. hohl hul; -e Gaffe Hulvej c; -er Kopf tomt Hoved n.

Hohl-..., hohl-... in Zssgn: Jtugtg a. huløjet; -gehend \L a. (See) hul; -geschliffen a. hulsleben; -kehle f (Tischlerei) Hulkehl c: -» maß n Hulmaal n; -ramn tn hult Rum n; -rund a. konkav; -fpiegel m Hulspejl n; -weg m Hulvej c.

Höhle f Hule c; Hulning c. höhlen hule, udhule; sich - hule sig, hules.

Hohlheit f Hulhed c; Tomhed c. Höhlung f Huling c; Hulning c.

12

[leri n.

Hohn m Haan, Forhaanelse c; jm zum - til Trods imod En. Hohn-..., hohn«... in Zssgn: ^gelachter n Haanlatter c; -lächeln v/n. smile haanligt; flachen v/n. le haanligt; -sprechen v/n. haa-ne; trodse.

hohnecken drille, spotte, höhnen haane, forhaane; trodse, höhnisch haanlig.

Höker m Gadesælger c; Høker c. Hökerin f Høkerske c; Sælge-kone c.

Hökern høkre.

Hokuspokus m Hokuspokus,Gøg-holb hengiven; naadig; gunstig, huld; yndig, holbselig huldsalig.

Holbseligkeit f Huldsalighed c. holen hente; d, hale; Atem -trække Vejret; - lassen sende Bud efter; hol ihn ber Teufel! gid Fanden havde ham! Hollänber nr Hollænder c; Mejeriforpagter c.

Hollänberei s Mejeri n. Hollänberin s Hollænderi'nde c; Mejerske c. hollänbisch hollandsk.

Hölle f Helvede n.

Höllen«... in Zssgn: -a'ngst f Helvedes Angst c; -fahrt f Nedstigning c til Helvede; -lä'rm m Helvedes Spektakel n; -* Maschine s Helvedesmaskine c; -mäßig a. Helvedes-; -Pein f Helvedeskval c; -stein m Helvedessten c.

höllisch Helvedes-, djævelsk. holp(e)rig knudret, ujævn. Holstein n Holsten, holsteinisch holstensk. [Syrénc.J Holunber tn Hyld c; spanischer -J Holz n Træ, Ved n; Brænde n; Skov c; Hölzer pi. Træstykker, Pinde pi.

Holz-..., holz«... in Zssgn: -an« Weisung f Skovudvisning c;

-apfel m Skovæble n; -artig a. træagtig; -bock in Savbuk c; (Käfer) Træbuk c; sig. Stivnakke c; -boben m Skovbund c; Brændeloft n; Trægulv n; Jbranbumletei f Brandmaleri n; -essig m Træeddike c; -frevel m Skovforbrydelse c; igelst m Træspiritus c; -Hacker,-Hauer m Brændehugger c; shaher m (Vogel) Skovskade c; -hänbler m Tømmerhandler c; Brændehandler c;-hof m Tømmerplads c; Yedkast c; -nagel m Trænagle c; -Pflaster n Træbrolægning c; -Platz m Tømmerplads c; -» fdjneibefuuft/?Træskærerkunst, Xylografi c; -fchneiber m Træskærer, Xylograf c; -schnitt m Træsnit n; Schnitzer m Billedskærer c; -schuh m Træsko c; Schuhmacher m Træskomager c; -splitter m Træsplint c; -» stall m Brændehus n; -stock m Klods c med Træsnit; -ftofc m Brændestabel c; ^tnubc/‘Skovdue c; -verschlage spansk Væg c; stimmt f/pl. Trævarer c/pi., Trætøj n; -Wärter m Skovfoged c; -Weg m Skovvej c; sig. sich auf hent -Wege befinben, auf dem -Wege sein være paa Vildspor; -werk n Træværk n; -Wurm m Dødningeur n. Hölzchen n lille Stykke Træ n;

Træpind c; lille Skov c.

Holze F f Prygl pi. holzen skove; sanke Brænde; v/a. F prygle, tærske.

Holzerei F f Slagsmaal n. hölzern af Træ, Træ-; sig. træet, stiv, kejtet, klodset, holzig træagtig, træet, hone'tt honnet; høflig,gentil. Honig m Honning c.

Honig-..., Honig-... in Zssgn: -artig a. honningagtig; -biene/"Honningbi c; -färben, -farbig a.

honninggul; ^suchen m Honningkage c; Bikage c; Jfücsjlcc m Honningkagebager c; ^moimt ^rnond m fig. Hvedebrødsdage pl.; ^feiitt m Honningsaft c; süß a. honningsød; ^tau m Honningdug c; ^wabe f Bikage, Honningskive c; Uuoffer n Honningvand n.

Honoratioren pl. Honoratiores pl. honorieren honorere.

Hopsen m Humle c; ^feld n, garten m Humlehave c; ^haupt n Humleknop e; ^stange/‘Humlestage c (a. fig.); ^.zapfen m = ^.haupt.

hopp! int. hop!

Hops m Hop n. hops! int. hop ! hopsen hoppe, springe.

Hopser m Hopsa c.

Hör-... in Zffgn: ^rohr n Hørerør n; ^.saal tn Auditorium n; weite f Hørevidde c. hörbar hørlig.

Horch-... in Zffgn: ^.rohr n Hørerørn; 2«eb.Stetoskop n; ^.Winkel m Lurekrog c. horchen lytte, lure; horch! hør! Horcher m Lurer, lyttende e. Horde f Horde c; Bande c. hören høre; bønhøre; v/n. høre; lyde; auf j-n høre paa En, lytte til En; lyde En; aus einen Namen w lyde et Navn; schwer være tunghør; sich „ lassen lade sig høre.

Hörensagen n: vom ~ af Omtale. Hörer m Tilhører c.

Hörerschaft f Tilhørere c/pl., Auditorium n.

Hörige(r) livegen c.

Horizo'nt m Horisont c. horizontal horisontal.

Hornn Hornn; / Valdhorn,Horn n; Bjergtop e.

Horn-..., horn-... in Zfsgn ^amboß m Ambolt c med et Horn; v

artig a. hornagtig; ^blaser m Valdhornist o; Hornblæser c; ^drechsler, ^dreyer m Kunstdrejer o; ^haut f haard Hud c; (im Auge) Hornhinde c; ^musik f Hornmusik c; ^,vieh n Hornkvæg n; F fig. Fæ n.

Hörnchen n (Gebäck) Horn n. hörnern af Horn, Horn-. Hörnerschall„r Hornenes Klange. Hornis, Hornisse f Gedehams c. Horni'st m Valdhornist c; Hornblæser c.

Hornung nr Februar. [2. Rede c.] Horst m 1. Buskads, Krat n;} horsten bygge Rede.

Hort m Skat c; Tilflugtssted n;

fig. Borg, Klippe c, Skjold n. Horte'nsie 4 f Hortensia c.

Hose f Benklæder, Bukser pl. Hosen-... inZssgn: ^bandorden m Ho-sebaandsorden c; Jbeitt n Buksebenn; ^flnppe f Bukseklap e; ^schlitz m Buksesplit c; ^schneider m Bukseskræder c; ^Lasche f Bukselomme c; ^.träger nr Sele e. Hospital n Hospital n.

Hospi'z n Hospitium, Bjerghotel Ho'stie f Hostie, indviet Oblat c. Holtien-... i« Zffgn: ^gefäß n, schrein m Monstrans c; ^haus-lein n Sakramenthus n ; atelier m Disk, Patene c.

Hotel n Hotel n; ^.besitzer m Hotelejer c; ^wagen m Hotelomnibus c.

hott! int. til højre!; hyp!    [n.

Hub m Løftning c; Stempelslag hüben her ovre, paa denne Side. hübsch køn; pæn; adv. pænt. Hudelei f Sjuskeri, Jaskeri n; Plageri n.

hudeln jaske af; pine og plage. Huf m Hov c; Klov c; voller ^ Hov o; gespaltener ~ Klov c. Huf-... in Zffgn: ^.beschlag m Hov-beslag n; Zeisen n Hestesko c; ^lattich ^ m Følfod c; ^.nagel tn

Hündin ^Hunhund, Tævehunde, hündisch hundsk; kynisk. Hunds-..., hunds-... in Zssgn: »fott ro Slubbert c; »gemein «.nederdrægtig; »stem ro Sirius; »tage m/pl. Hundedage c/pl.; »tags-ferien pi. Sommerferie c; »tout f Hundegalskab, Vandskræk c. Hüne ro Kæmpe c. [pehøj c.l Hünengrab n Kæmpegrav, Kæm-j

Hesteskosøm n; »schlag ro Hovslag n; Schmied ro Beslagsmed c; stiere n/pl. Hovdyr n/pl.; »» zwang ro Vet. Hovtrang c.

Hüft-..., hüft-... in Zssgn: »bein n, Knochen ro Hofteben n; »lahm «. hoftelam; bovlam; »weh n Ischias c.

Hüfte f Hofte o.

Hügel ro Høj, Forhøjning c; Bakke, Banke c; »laitb n Bakkeland n.

hügelig o. bakket.

Huhn n Høne c; Hühners. Høns pi.; junges », Hühnchen n Kylling c.

Hühner«..., Hühner«... in Zssgn: »« artig a. hønseagtig; ».auge n sig. Ligtorn c; ».Händler ro Hønsekræmmer c; ».hof rn Hønse-gaard c; »hund ro Hønsehund c; »schrot n Hønsehagl pi.; »stall m Hønsehus n; »fhmge/’Hønse-pind o; »steige, »stiege f Hønsesti o; »vogel ro Hønsefugl c.

hui! int. vips 1; fut!; fy da!

Hui n: in einem » i et Nu.

Huld f Naade, Gunst o; Ynde c; »gestalt f yndig Skikkelse c.

huldigen hylde; gøre Kur til.

Huldigung /‘Hylding c; Hyldest c.

Huldin f Gratie c.

huld-reich,-voll naadig, velvillig.

Hülfe s. Hilfe.

Hülle f Indpakning c; Hylster n; Svøb n; Dække, Slør n; Klædning o; in» und Fülle i Overflod, fuldt op.

hüllen hylle, indhylle; indsvøbe.

Hülse /'Bælg, Has c; Frøgemme n; Avne c; Hylster n, Skal c.

hülfen (Erbsen) bælge; (Nüsse) hase.

Hülsenfrucht f Bælgfrugt c.

hülficht, hülsig bælgagtig.

huma'n human.

Humanitä't f Humanitet c.

Hu'mbug ro Humbug c.

Hummel f Humlebi c.

Hummer ro Hummer c.

Humo'r m Humø'r n; Hu'mor o, Lune n.

humori'stisch humoristisk.

humpeln humpe, halte.

Humpen ro Drikkekar, Bæger n.

Hunmus ro Muld n,Muldjord c.

Hund ro Hund c; junger » Hundehvalp c.

Hunde-... in Zssgn: »arbeit f sig. Hestearbejde n; »gebell n Hundeglam n; »haus n, »Hütte f Hundehus n; »kälte f Hundekulde c; »leben n sig. Hundeliv n; »• loch n Hundehul n; »peitsche f Hundepisk c; ».sperre f Forbud n imod løse Hunde; »stall tn Hundestald, Kennel c; »stäupe f Hundesyge c; »stener /‘Hunde-skat c; »trab ro Luntetrav w; »Vieh n Hundebæst n,Køter c; »Wetter n sig. Hundevejr n.

hundert hundrede.

Hundert n Hundrede n; vier vom » fire Procent; zu »en i Hundredevis.

hundert-... in Zssgn: »fach, »fällig hundredfold; »grådig hundred-gradet; »jährig hundredaarig; »jährlich som indtræfler hvert hundrede Aar; »mal hundrede Gange; »weise i Hundredevis.

Hunderter nr Hundrede, Hundredtal n.

hunderterlei' hundrede Slags.

hundertste (der, die, das) den hundrede.

c.

hünenhaft kæmpemæssig. Hunger m Sult, Hunger c; -* gestalt f udtæret Skikkelse c; -sjatte f Hesterive c; -jahr n Misvækstaar n; -künstler m Fastekunstner c; -kur / Sultekur c; -leibet »n forsulten Stakkel c; -lohn m Sulteløn c; -tob m Hungersdød c; -tucfj n: sig. ttm -tuche nagen suge paa Labben. hung(e)rig sulten; sig. begærlig, hungern sulte, lide Sult; sig, -nach være begærlig efter; es hungert mich, mich hungert jeg er sulten.

Hungersnot f Hungersnød c. hüpfen hoppe; f das ist gehüpft wie gesprungen det er hip som hap. Hürde /■Pilefletningc; Kvægfold

Hürdenrennen n Hurdleløb n. Hure f Hore, Horkvinde c; Skøge

huren hore, bedrive Hor. Huren-...in Zssgn: »bods Pm Horebuk c; »hau s n Horehus, Bordel n; -fiub n Horeunge c (auch Typ.); -Wirt m Bordelvært c. Hurer m Horkarl c; Horebuk c. Hurerei f Horeri n, Prostitution

hurerisch utugtig; Hor-, hurtig hurtig, rask, kvik. [c.l Hurtigkeit /"Hurtighed, Raskhed) Husar m Husar c. husch! vips!; hys!

Husch m: auf den - uden Standsning; for et Øjeblik, huschen smutte, hüsteln smaahoste. husten hoste.

Husten m Hoste c, den - haben have Hoste.

Hul m Hat c; (Zucker»,) Top c. Hut f Bevogtning, Varetægt c; Vagt c; & Post, Vagtpost c; Græsning c; auf seiner - sein være paa sin Post.

Hut-... in Zssgn: Jbütfte f Hatte-børste c, -sutter n Hattefor n; -köpf m Hattepul c; Jfrempe f, -töitb m Hatteskygge c; -macher m Hattemager c; -macherei' f Hattefabrik c; -schachte! f Hatteæske o, Hattefoderal n; -» schnür/"Hattesnor c;fig. das geht über die -schnür det gaar over Skrævet, det er for groft; -• stander m Hatteknage c.

hüten vogte, vaage over; (Dich) vogte, røgte; bevogte, passe paa; (bor) bevare (for, imod); sich ^ vogte sig, tage sig i Agt; das Bett ^ holde Sengen.

Hüter m Vogter c; Røgter c.

Hutsche, Hutsche f Skammel c.

Hütte f Hytte c, lille Hus n; X Hytte c, Værk n; >1, Hytte c.

Hütten-... in Zs.-stzgn: -arbeiter m Smelter, Støberiarbejder s; -» bewohner m Husmand c; stunde /"Metallurg! c; -meister m Værkmester c; -rauch m Hytterøg, Arsensyrling c; stuers n Hytteværk n; -Wesen n Hyttedrift c.

Hutung f Græsning c.

Hyäne f Hyæne c.

Hyazinthe H f Hyacint c.

hydraulisch hydraulisk.

Hygiene f Hygiejne c.

Hymne f, Hymnus m Hymne c.

hypnotisieren hypnotisere.

Hypnoli'smus m Hypnotisme c.

Hypocho'nder m Hypokondri st c.

hypocho'ndrisch hypokondrisk.

Hypothe'k /"Gnderpant n; Prioritet c.

Hypothekar m Prioritetshaver c.

Hypotheken-... in Zssgn: Jbniif f Kreditforening c; abrief m Panteobligation o; -buch n Pantebog c; -gläubiger m Prioritetshaver c.

Hypothe'se f Hypotese c.

hypothetisch hypotetisk.

hysterisch hysterisk.

[c.

Jmmoralitä't f Umoralitet c. Immortelle ^Evighedsblomst c. impertinent uforskammet. Impertine nz f Uforskammethed

i 1 int. i!, ih!; „ freilich! i, naturligvis ! ^ NUN! naa ja! Jambe, Jambus m Jambe c. iambisch jambisk, ich jeg; bm es det er mig.

Ich n Jeg n; ^sucht f Egenkærlighed, Egoisme c.

Jdea'l n Ideal n. idealisieren idealisere. Idealismus m Idealisme c.

Idee f Ide c; Begreb «, Forestilling c; keine ^ (von) ikke Spor (af).

Ideen-... in Zffgn: ^.kreis m Forestillingskreds c; ^.Verbindung f Ideassociation c;    f ideel

Verden c.

identifizieren identificere, ide'ntisch identisk.

3bentita't f Identitet S.

Jdio'm n Idiom n, Dialekt s. Jdio't m Idiot c.

Idio tikon n Dialektordbog c. idio tisch idiotisk; Dialekt-. Idiotismus m Dialektejendommelighed c.

Ido l n Afgudsbillede w.

JdyA n Idyl c. idy'llisch idyllisk.

Igel m Pindsvin n. ignorieren ignorere, ihm ham; (von Sachen) den, det. ihn ham; (von Sachen) den, det. ihnen dem; Ihnen Dem. ihr 1. pr/p. hende; (von Sachen) den, det; pk. a.Jhr I; 2. pr/pss. ihr, ihre, ihr, pi. ihre, hendes, dens, dets; deres; sin, sit, pi. sine; Ihr Deres; 3. ihrige, ihre (der, die, das) hendes, dens, dets; deres; Deres; die Ihrigen Deres Familie, ihrerseits fra (paa) hendes, deres Side; 3L fra (paa) Deres Side.

ihresgleichen hendes, sine, deres Lige; J^. Deres Lige. ihret-halben, -wegen, -willen for hendes, deres Skyld; paa hendes, deres Vegne; for Deres Skyld, paa Deres Vegne, ihrig f. ihr 3. illuminieren illuminere, illuso risch illusorisk, illustrieren illustrere.

Iltis m Ilder c. im = in dem.

Imbiß m Paabid, Forfriskning

c.

Imker m Biavler c; ^ei f Biavl immatrikulieren immatrikulere. Imme f Bi c.

immer altid, stedse, bestandig, stadig; auf ~ for bestandig; „ mehr mere og mere; wer auch „ hvem end; laß ihn - kommen lad ham bare komme; -da'r altid, bestandig; ^.fo'rt sta'dig-væk,bestandig; J&i'» alli'gevel; gerne, for mig gerne, „Wa'hrend stedsevarende,uafladelig; ^.zu' bliv ved, gaa paa.

Immergrün H n Singrøn o. [c/pi.) Immobilien Li.faste Ejendommej

Impf-... in Zs.-stzgn: ^arzt m Vac-cinatør c; ^.reis n Podekvist c; ^.schein m Vaccinationsattest c; „stofs m Vaccine o; „zwang m Vaccinationstvang c.

impfen pode; Med. vaccinere; sig. indpode.

Impfling m Barn n, som skal vaccineres eller er vaccineret.

Impfung f Podning o; Vaccination c.

m Indførselstold c.

[c.

indvendig.

imponieren imponere.

Import m Import, Indførsel c; ^artikel m/pl. Indførselsartikler c/pl.; ^zoll

imposa'nt imponerende, in i, inde i, inden i; ind i, ud i; ^ einer Stunde om en Time.

In angriffnahme f Paabegyndel-se c. [gelse o; Optagethed c. In anspruchnahme f Beslaglæg-3it-beøriff tn Indbegreb n; Om-raade n; Uddrag, Udtog n; mit ^ indbefattet, inklusive, inbegriffen indbefattet, inklusive.

Jn-betrachtnahme/"Hensyntagen Jn-brunst f Inderlighed c; brændende Iver c.

in brünstig inderlig; brændende, in dem adv. i det samme; imidlertid; cg. idet; da. in des, in-deffen adv. imidlertid;

qj. imedens; idet.

In dienststellung /"Ansættelse c;

(eines Schiffes) Udrustning c. indirekt indirekt; adv. indirekte, indisch indisk, ostindisk. Individuum n Individ n. Indossant m Endossent c. Indossant m Endossata'r c. indossieren endossere.

Industrie f Industri c. in einander ind i hinanden; mellem hinanden; sammen.

In empfangnahme /"Modtagelse c. infallibel ufejlbar.

Infanterie f Fodfolk n. Infanterist m Infanterist c. Jnfel, Insul f Bispehue c. infizieren inficere, smitte, in folge ifølge; ^.dessen som Følge deraf.

informieren informere, undervise ; underrette; sich forhøre sig.

Ingenieur m Ingeniør c. Ingredienz f Ingrediens c. [c. Jn-grimm m Barme, Forbitrelse

in grimmig forbitret; rasende. Ingwer m Ingefær c.

Jn-habermIhændehaver c; Ejer, Besidder e. inhaftiere» arrestere.

In halt tnIndhold n; Rumfangn in-halt-... in Zssgn:^leer,^.lo8 «.indholdsløs; ^reich a. indholdsrig. In haltsverzeichnis n Indholdsfortegnelse c.

Initiative /"Initiativ n; die ^ er-greifen tage Initiativet (til noget).

In land n Indland n.

In lander m Indlænder, indfødt o. in ländisch indenlandsk, in liegend vedlagt, indlagt, in-mitten midt i, midt under, tune inde; mitten ^ midt i, midt imellem; ^behalten holde tilbage ; Ujnbeit have inde, have i sin Besiddelse; sig. have inde, kunne; ^hallen holde inde; sig. overholde; v/n. holde inde (med), standse, holde op; ^werden opdage, begribe, innen inde, indeni; indvortes;

nach „ indad til; bon ^ inde fra. Innen-... in Zflgn: ^fläche /" Inder-flade c; ^.seite f Inderside c; lu elt /"indre Yerden c, Sj æleli v n. inner indre, inderst; indre, indvortes ; Ministerium des Indenrigsministerium. Jnnere(s) n indre n. innerhalb inden for, inden i. innerlich indre, indvortes; adv.

[indre.

innerst inderst; mein J-es mit innig inderlig.

Innigkeit f Inderlighed c. Innung f Lav n. ins---in das.

ins-... i» Zssgn: ^beso'ndere i Særdeleshed, særlig; ^.geheim hemmelig ; i Fortrolighed; ^gemein i Almindelighed, sædvanlig; ^gesa'mt alle sammen.

serat n.

[som.

struks c.

[c.

Jn-sasse m Beboer c; Indbygger o; Lejer c.

In schrift / Indskrift c.

Jnse'kt n Insekt n.

Insekten*... in Zs.-stzgn: -kunde / Entomologie; -ImitiernInsektpulver n.

Insel / 0 c; -bewohner m Øboer c; -meer n Øhav, Arkip elag n; -staat m Ørige n.

Inserat n Avertissement n; In-[(i et Bind), inserieren avertere; indrykke Jn-siegel n Segl n. in sofern saafremt; for saavidt insolve'nt insolvent.

Jnsolve'nz / Insolvens c. in sonderheit i Særdeleshed,især. in soweit for saa vidt (som), inspizieren inspicere. [se c. Jn-standHaltung /V edligeholdel-in-ständig indstændig.

Jnsta'nz / Instans c.

Jnsti'nkt m Instinkt n. infti'nkt-artig, -mäßig instinktmæssig.

Jnstitn't n Institut n.

Instruktion / Instruktion c; In-[ning c.

Jnstruktionsstunde X / Læs Instrument n Instrument n;

jur. Dokument n. Instrumentenmacher m Instrumentmager c.

Jnsula'ner m Øboer o.

3nf urge'nt m Insurgent, Oprører inta'kt intakt, urørt.

Intelligenz/Intelligens c; -blatt n Adresseavis c. [Renter pi. Jntere'sie n Interesse c; -npi. Intereste'nt m Interessent c. interessieren interessere, interimistisch interimistisk. Interims-... in Zffgn: -mühe ZL / Felthue c; -regierung / provisorisk Regering o; -schein m Interimsbevis n; -uniform X / Løbefrakke c.

Jntolera'nz / Intolerance s. intrigieren intrigere, invalid invalid.

Invalide m Invalid c. Invaliden-... in Zs.-stzgn: -hauS n Invalidestiftelse c; -Pension, -rente /, -sold m Invalidepension c.

Jnventa'r(ium) n Inventar n. Jnventn'r / Inventar n; Opgørelse c af Inventaret, in wendig indvendig; indre, inwiefe'rn, in-wiewei't hvor vidt. In zucht / Indavl c. inzwischen imidlertid, irden af Ler, Ler-; -es Geschirr Lertøj n; -e Pfeife Kridtpibe o. irdisch jordisk; timelig, verdslig. Ire m (Irin /) Irlænder(irnde) c. irgend paa nogen Maade; blot, bare; nogen Sinde; - jemand en eller anden; - etwas noget som helst; -ein(er),-we'lcher,-. we'r en eller anden; Uua'nit paa en hvilken som helst Tid; -» -um'8 noget som helst: -wie' paa en eller anden Maade; -wo' et eller andet Sted; -wohe r et eller andet Sted fra; -wohi n et eller andet Sted hen. irisch irsk.

Irländer m = Ire.

Irr-..., irr*... in Zs.-stzgn: -fahrt / Omflakken c; sig. Vildfarelse c; -gang m Labyrint c; sig. Vildfarelse; -garten m Labyrint c; -gläubig a. kættersk, hetero-doks; -lehre / Vranglæ lehrer m Vranglærer c; -licht n Lygtemand c; -sinn m Galskab c; Vanvid n; -sinnig a. gal, vanvittig ; -tocß m fejl Vej c; -wisch m = -licht.

irre vildfarende; omflakkende; forstyrret; gal, vanvittig; -• fahren køre vild; -gehen gaa vild; gaa fejl; sig. tage fejl; -führen, -leiten lede paa Vild-

c.

spor, vildlede; -machen forvirre, forvilde; sieben tale vildt; -werden blive forvirret; blive tvivlraadig.

Irre f Vildfarelse c; Vildfarenhed c; Omflakken c; in die -führen føre vild; sig. vildlede.

irren vanke om, flakke om; gaa vild; tage fejl; sich - tage fejl; sig. fejle; v/a. forvirre, forstyrre.

Irren«... in Zffgn: -arzt m Sindssygelæge s; -hans n, -(heil)-anstalt f Sindssygeanstalt c; -Heilkunde f Psykiatri c.

Jrre(r) gal, afsindig o.

irrig fejlagtig; vildfarende; raad-vild.

Irrtum m Vildfarelse, Fejltagelse c.

irrtümlich fejlagtig, fejl.

Irrung f Fejltagelse, Vildfarelse o ; Uenighed, Misforstaaelse

Isegrim m Ulv, Graaben; sig.

Gnavpotte o. isländisch islandsk.

Isolier-... in Zffgn: -haft f Cellefængsel n; -^eHe/"Enkeltcelle c. isolieren isolere.

Ist-... in Zssgn: --Bestand m virkeli g Beholdning c; -»(Sinwttjme f Nettoindtægt c.

Isthmus m Landtange o.

Italien n Italien, italienisch italiensk.

ja ja; nach Verneinung: jo; endelig.

Ja n Ja, Jaord n.

Jacht /"Jagt?c.

Jacke f Jakke, Trøje o.

Jackett n Jaket c.

Jagd f Jagd c; auf der-sein være paa Jagt; auf die - gehen gaa paa Jagt; -an zu g m Jagtdragt c; -aufseher rn Skovfoged c; --bezirk m Jagtdistrikt n; ^.frevler m Krybskytte s; -gehege n Dyrehave c; -gerät n Jagdred-skaber n/p I.; -hauS n Jægerhus, Skyttehusn; -^errm Jagdej er c; -hund m Jagthund c; -karte f, -schein m Jagtkort, Jagttegn n; -Partie f Jagttur c; -tasche f Jagttaske c; -zeit /"Jagttid c; -zeug nJagtredska-ber pi.; -zug wt m Eksprestog n.

jagdbar jagtbar.

jagen 1. jage, forfølge; v/n. jage, gaa, være paa Jagt, (auf, nach) jage (efter); fare, ile. 2. J-n Jagen, Hen; Jagt c; Jag n, Fart c; in vollem - i fuld Fart.

Jäger m Jæger o; Skytte c;

-bursche m Jægerdreng c; Haus n, -hof m Skovløberhus n; -latein n Jægerlatin c. Jägerei f Jagtkunst, Jagt o;

Skovfogedhus n.

Jägersmann m Jæger, Skytte c. jäh pludselig; hidsig; stejl, brat. Sstfjc f Pludselighed c; Hidsighede ; Stejlhed c; stejl Skrænt c. jählings pludselig, brat; stejlt. Jahr n Aar n; in diesem -e i Aar; tm vorigen ^.e iFjor; das künftige - næste Aar; bei -en til Aars; übers - om et Aar.

Jahr-..., jähr«... in Zffgn: -mi% -cirn adv. Aar ud, Aar ind; -• buch n Aarbog, Annal c; -fü'nft n Femaar n; -gang m Aar-gang c ; -hu'ndert n Aarhund-rede n; -markt m Aarsmarked n; Markedsgave c; -tau'send n Aartusinde n; -ze'hntn Aarti n. jahrelang aarolang ; adv. i Aare-vis. [i Dag et Aar siden.l jähren: es jährt sich hente det er)

Jahres-... in Zffgn: -abschluß m Aarets Slutning c; -einkommen

[ynkværdig.

[folium c.

n aarlig Indtægt c; „feiet f, fest n Aarsfest c; „gehaltn Aar-penge pl., Pension o; „ring m Aarring o; „tag m Aarsdag c; „» zahl/'Aarstal n; „zeit fAarstid c. jährig aargammel; myndig; es ist „ det er et Aar siden; sechs„ seks Aar gammel, seksaarig. jährlich aarlig; adv. om Aaret. Jährling m aargammelt Dyr n. Jähzorn m Ilsindethed, Hidsighed c.

jähzornig ilsindet, hidsig. Jakobiner m Dominikaner c; Jakobiner c.

Jalousie' f Skinsyge, Jalusi c;

(Vindues)jalusi n.

Zaurmer m Jammer, Ynk c; Jamren c; es ist „ und Schade, jammerschade det er Synd og Skam.

Jammer-..., jammer-... in Zsign: „bild n, „gestalt f ynkelig Skikkelse c; „geschrei n Jammerskrig n; sleben n elendigt Liv n; „tal n Jammerdal c; „= voll a. sorgfuld; ynkelig; ynkværdig.

jämmerlich jammerlig, ynkelig; jammern jamre sig, klage; er jammert mich jeg beklager ham. Ja'nhagel m Pøbel c.

Zanitscha'r m Janitschar c. Janitscharenmusik f Janitschar-musik c.

Januar, Jänner m Januar c. Japaner m Japaneser o. japanisch japanesisk. jappen snappe efter Vejret. Zasmi'n ^ m Jasmin c. jäten luge.

Zäthacke f Lugehakke o.

Jauche f Møddingevand w, Ajle c; Med. Materie, Vædske c. jauchzen juble; jodle.

Jawort n Ja, Jaord n. je nogen Sinde; ej. jo; mehr als „ mere end nogen Sinde;

w und ru altid; fra Tid til anden; ^ zwei und zwei to ad Gangen; ^ nach ... alt efter ...; „ nachdem ... alt efter som ...; „ mehr... desto weniger jo mere ... desto mindre; „mehr, „bester jo mere, jo bedre;„eher, „ lieber jo før, jo hellere.

jedenfalls i ethvert Tilfælde, i al Fald.

jeder (jede, jedes) hver, enhver; „mann enhver; „zeit til enhver Tid, altid.

jedesmal hver Gang. jedesmalig for hver Gang; foreliggende; eventuel, jedoch dog, alligevel; imidlertid, jedweder, jeglicher = jeder, jeher: von „ altid. [“ ’* Jelängerjelieber ^ m u. n Kapri-jemals nogen Sinde, jemand nogen; En. jener (jene, jenes) hin, den. jenseitig hinsides, paa den anden Side.

jeuseit(s) prp. hinsides, paa den anden Side af; adv. hinsides; hisset.

Jenseits n det andet Liv. Jesuitentum n Jesuitervæsen n;

Jesuitisme c. jesuitisch jesuitisk, jetzig nuværende, jetzt nu; bis „ indtil nu; hidtil;

für „ for Øjeblikket.

Jobber m Børsspekulant c. Jobbere! /‘Jobberi n. jobberu jobbe.

Joch n Aag n (a. sig.); Spand n; Skulderaag n; Bjergaas c; „-beinn Kindben n; „brites e f Aag-bro, Bukkebro o; „spannung, „-weite f Spændvidde c.

Jockei m Jockey c. jodeln jodle, juble.

Jodler m Jodlen c; jo diende c. Johannis m Sankthansdag c; „beere f Ribs n; schwarze „beere

[jubilere.

jucken klø.

Sutfen n Kløe c.

Surfer m lille ungarsk Hest c.

Sube m Jøde c.

Suben«... in Zssgn: -Harz, -Pech n Jødebeg n, Asfalt c; -Hetze f Jødeforfølgelse c; -junge vi Jødedreng c; -schule f Jødeskole c; Synagoge c; -viertel n Jødekvarter n.

Solbær n; -beerstrauch m Ribsbusk o; -beerlvetu mRibsvin c; -brot N Johannesbrød n; -tag vi Sankthansdag c; strich m sen Spire c; sig. sen Forelskelse c; -Würmchen n Sankthansorm o.

johlen skraale, huje.

Solle vh f Jolle c.

Aoppe f Trøje, Jakke c. [nal c.l AouruaT nTidsskrift n; G Jour-J journali stisch journalistisk. Subel m Jubel c; -bråuttgam m Guld-, Sølvbrudgom c; -sest n Jubilæum n; -geschrei n Jubel-raab n/pl.; -greis m Jubelolding c; -Hochzeit f Guld-, Sølvbryllup n. jubeln juble; svire og sværme; juch, juchhe, juchhei! hejsa,hurra! Suchten, Suften m (n) Ruslæder n. juchten, juften af Ruslæder, Rustlæders-.

Snbeuschaft f Jødesamfund n; Jødedom c.

Subentum n Jødedom c.

Anbin f Jødi'nde c. jübisch jødisk; jødeagtig.

Sugeitb f Ungdom c; -alter n Ungdomstid c; -freuitb vi Ungdomsven c; -jähre n/pl. Ungdomsaar n/pl.; -kraft f Ungdomskraft c; -schriften f/pl. Skrifter n/pl. for Ungdommen; -streich m Ungdomsstreg c. jugenblich ungdommelig.

Sult vi Juli. jung ung; ny; frisk.

Snng...., jung-... in Zssgn: -« btunn tu m Ungdomskilde c; -. stau /"Jomfru c; Mø c; -fraulich ct. jomfruelig (a. sig.); -gesell vi Ungkarl c; Pebersvend o. Zuuge m Dreng c; Læredreng c. juugeu kaste Unger, jungenhaft drengeagtig. jünger yngre.

Sunget vi Discipel c.

Jüngerschaft s Disciple pi. Aunge(s) n (von Stieren) Unge c. Suttgfet f Jomfru c; Mø; alte -gammel Jomfru, Pebermø c. jimgferlich jomfruelig; jomfrunalsk, snerpet.

Zuugfetu-... in Zssgn: -kloster n Jomfrukloster n; -kranz m Jomfrukrans, Brudekrans c; -rebe f Jomfrutale c. Snugferuschaft f Jomfrustand c; Mødom c.

Amt g lin g m Yngling, ung Mand c. Smtgltugs-... in Zssgn: -alter n Ungdomstid c; -jähre n/pl. Ungdomsaar n/pl.; -verein m Ungdomsforening c. [nylig.) jüngst yngst; sidst, senest; adv. j Anni vi Juni.

Sunket m Junker c. [kerpartiet. Sunkerschaft /"Junkerne pZ., Jun-Suttfertunt n Junkervæsen n. Suri'ft m Jurist c. juri'ftisch juridisk.

Surt) f Edsvorneret, Jury c. just just, netop, justieren justere.

Susti z f Justits c, Retsvæsen n; -beomte(r) Justitsembedsmand c; -minister m Justitsminister c; -pflege f Retspleje c. Sütlanb n Jylland, [(anch sig.). Sutue'l n (m) Juvel, Ædelsten c Suweleu-... in Affgn: -biebstahl m Juveltyveri n; -hanbler m Juvelér c; -kastcheu n Juvelskrin n.

Suwelier m Juvelér o. [Snavs n. Aux m Spøg, Spas c; Juks,

Kané c.

Kallun n.

Kaba'le f Kabale, Intrige c.

kabbeln F: sich - skændes, mundhugges.

Kabel n Kabel, Kabeltov n.

Kabeljau m Kabliau c.

kabeln telegrafere.

Kabinett n Kabinet n; Statsraad n; Ministerium n.

Kabinetts«... in Zssgn: -befehl m Kabinetsordre c; -frage f Ka-binetsspørgsmaal n; Krisis f Ministerkrise c; -sitzung f Stats-raadsmøde n.

Kabriolett n Kabriolet, Gig o; (im Postwagen) Kupé c.

Kachel f Kakkel c (glaséret Lerplade); -ofeu tn Lerovn, Porcelænsovn c.

kacken P kakke, gøre.

Kada'ver m Kadaver n.

Kadett tn Kadet c.

Kadetten-... in Zfsgn: -anstalt f, -Haus n Kadetskole c; -schul-schiff n Kadetskib, Skoleskib n.

Käfer m Bille c.

Kaff n Avner ej pi.; sig. Vrøvl n.

Kaffee m Kaffe c; Jbctum m Kaffetræ n; -beutel m Kaffepose c; -bohne f Kaffebønne c; -brenner m Kaffebrænder c; -brett n Kaffebakke c; -geschirr n Kaffeservice n; -grmtb m Kaffegrums n; -Haus n Kafé c; skanne f Kaffekande c; -klatsch m Kaffesladder c; -mühle /* Kaffemølle o; -Pflanzung f Kaffe plantage c; -satz tn = -grund; -tasie f Kaffekop c; -* wirt(in f) tn Kafévært(i'nde) c.

staffér m Kaffere; F Bondeknold c.

Käfig m Bur n.

kahl skaldet; kullet; nøgen, bar, ufrugtbar, øde; luvslidt; sig. blottet, bar, tarvelig.

Kahl-..., kahl«... in Zssgn: -geschoren a. glatraget; tætklippet ; -kops tn skaldet Hoved n; Skaldepande o; Jfopfig a. skal-

Kahlheit f Skaldethed c; Nøgenhed c; Tarvelighed c; Fattigdom c.

Kahm tn Skimmel c. kahmig skimlet.

Kahn tn Baad c; Flodskib n;

[Bropenge pi. Kai tn Kaj c; -geld n, -zoll m Kaiser m Kejser c; -adler m Kejserørn c; -iimutel m Kejser-kaabe c; Ulster c; -reich n Kejserrige n; -schnitt m Chic. Kejsersnit n. kaiserlich kejserlig.

Kaisertum n Kejserdømme n. Kajüte f Kahyt c.

Ka'kadu tn Kakadu'e c.

Kakao m Kakao c.

Kakerlak m Kakerla'k c; Albino c. Kaktus H m Kaktus c. kalandern glitte; appretere. Ka'lauer F m Brander c.

Kalb n Kalv c; -fett n Kalveskind n; Trommeskind n, Tromme c; -fleisch n Kalvekød n; -leder n Kalveskind n. kalben kælve.

kalbern, kälbern 1. kælve; være overgiven, være kaad; F (sich erbrechen) kaste op. 2.a.af Kalvekød, Kalve-.

Kalbs-... in zssgn: -braten m Kalvesteg c; -bruse f Kalve-brissel c; -nierenbraten tn Kalvenyresteg c.

Kaldaunen f/pl. Indvolde pi., [der c.

Kalender tn Almanak, Kalen-Kalesche f Kaleche c. kalfatern \t kalfatre.

Kali n Kali n.

Kamuld o. [(Wolle) kæmme.J kammen (Haar) rede, kæmme;]

[nerkontor n.

mand c.

Kalk m Kalk c; - löschen læske Kalk.

Kalk-.... fait»... iu s støn: -artig a. kalkagtig; -bmtttet m Kalkbrænder c; -bteititerei f Kalkbrænderi n; -Bruch m Kalkbrud n; -(ein)rührer m Kalkslager o; -gtube f Kalkkule c; -haltig a. kalkhol dig; -ofe» m Kalkovn o, Kalkbrænderi n; -ftein m Kalksten c. kalken kalke, hvidte, kalkig kalkagtig, kalket, kalt kold (auch sig.); es ist - det er koldt; j-n - machen dræbe

En.

Kalk»..., kalt».^ in Zssgn: -Mutig a. koldblodet; sig. koldblodig; -» Blütigkeit f Koldblodighed o; -herzig a. koldhjertet, koldsindig ; -sinn m Koldsiijdighed c; -Wasserheilanstalt f Koldt-vandskuranstalt c.

Kälte f Kulde e; sig. Koldsindighed o; -erzeuget m Kuldemaskine c; -grad m Kuldegrad c.

kälten køle, afkøle.

Kamasche f s. Gamasche.

Kamel n Kamel c; -garn n Kamelgarn n; -last f Kamelladning c; -ftute f Kamelhoppe c; -treibet m Kameldriver c; -ziege f Angoraged o.

Kamera'd m Kammerat c.

Kameradschaft/*Kammeratskab n.

kameradschaftlich kammeratlig.

Kamera'lia njpl., Kameralwissen-schaften f/pl. Statsvidenskab c.

Kamerali'st m statsvidenskabelig Student, statsvidenskabelig Kandidat c.

Kamille H f Kamille c.

Kamin m Kamin c; Skorsten c; -simS m Kaminhylde c; -vorsetzet m Kamingitter n.

Kamiso'l n Uldtrøje c; Trøje c; Vest o.

Kamm m Kam c;-garn n Kamgarn n; -haar n (der Pferde) Manke-haar n; asredt Haar n; -machet m (ohne Trennung Kammacher) Kammager c; -rad n Kamhjul n; Tandhjul »; -stück n (Schläch. tcrcl) Kamstykke n; -luoHe /" stammer/* Kammer n (a. politisch); -dienet m Kammertjener o; -» stau f Kammerfrue c; -gericht n Kammerret c; -gut n Domæne c; -Herr m Kammei-herre c; -jäger m Kammerjæger c; -jungfet f Kammerjomfru c; -junker m Kammerjunker c; -kätzchen n Kammerpige o; -musikus m Kammer-musikus s; -sänger(in f) m Kammersanger(i'nde) c; -ton «T m Kammertone c; -turf) n Kammerdug o; -zofe f Kammerpige c.

Kämmerei / Kæmner! »r; Kæm-stommerer m Kammerherre c; Kæmner o.

Kampanje ^ f Skanse c.

Kämpe m Stridsmand c.

Kampf m Kamp, Strid c; - nms Dasein Kamp for Tilværelsen. Kampf-..., kampf-... in Zs.-stzgn: -begier f Kamplyst c; -Begierig o. kamplysten; -bereit a. kampberedt; \I> klar til Fægtning; Jjstfjit «i Kamphane c; -lustig a. kamplysten; -Platz m Kampplads c; -spiel n Kampleg o;-unfähig a. ukampdygtig, kämpfen kæmpe, stride.

Kampfer m Kamfer c.

Kämpfer m Kæmper, Strids-[Kanalen. Kanal m Kanal c; Kloak c; Geogr. Kanalisation f Kanalisering c. Kanarien-... in Zssgn: -farne m Kanariefrø n; -tiogelm Kanariefugl c.

Kanne..., kanne-... in Zs.stzgn: ^gießer m fig. Kandestøber c; ^.giesjerei f fig. Kandestøberi n; -gießern politisere (ved Ølkruset).

kannelieren kannelere, risle.

Kannen-..., kannen-... in Zsign: bier M 01 n i Kander; Uv eise adv. kandevis.

[steriet.l i Mini-j

Kaudale f (der Pferde) Kandar c.

Kandida t m Kandidat c.

Kandis(zurker) m Kandis(sukker n) c.

Kane(e)l m Kanel c.

Kä'nguruh n Kænguru c.

Kaninchen n Kanin c; ^bau m Kaninhule c; ^fett n Kaninskind n; ^gehege n Kanin-gaard c; ^.zucht f Kaninavl c.

Kanne f Kande c, Krus n; Kandemaal n.

[uhyre.1

kannibalisch kannibalsk; F adv.J

Kanone f Kanon c.

Kanonen«... in Zssgn: ^boot n Kanonbaad c; ^fieber F n Kanonfeber c; ^.kugel f Kanonkugle c; ^.lauf m, uohr n Kanonløb n; ^.schuß m Kanonskud n; ^stiefel m stivskaftet høj Støvle c.

Kanonier X m Kanoner c.

Kano'nikus m Kannik c.

kanonisch kanonisk.

Kante f Kant c; Klædeliste c; Bort c; ut pZ. Kniplinger pi.

Kantel n firkantet Lineal c.

kanten kanthugge; kante; vende op og ned paa.

Kanten m (Srou) Skorpe c.

Kantine f Flaskefoder n; X Marketenteri n.

kantonieren kantonere; v/n. ligge i Kantonnement.

Kantoni st m Reservesoldat c indkaldt til Kantonnementsøvelse ; F unsicherer upolide-lig Person c.

Ka'ntor m Kantor, Forsanger c.

Kantschu X m Kørepisk c.

Kanzel f Prædikestol c; oberes« samkeit f gejstlig Veltalenhed; ^dach »r Lydhimmel c; uebe f Prædiken c; uedner m Prædikant c.

Kauzlei f Kancelli n; Kontor n; Jbeomte(r) ministeriel Embedsmand c; Jbote, ^biener m Mi-nisterialbud n.

Kanzler m Kansler c.

Kanzli st m Assistent

Kap n Kap, Forbjerg n.

Kapau'n m Kapun c.

Kapelle f Kapel n; J Kapel, Orkester n.

Kapellmeister m Kapelmester, Orkesterdirigent c.

Kaper^ \L m Kaper, Sørøver c; abrief m Kaperbrev n; ^.gast m Kapergast c.

Kaper 2 ^ f Kapers c.

Kaperei f Kaperi n.

kapern kapre (auch fig.).

Kapernstrauch m Kapersbusk c.

kapieren F fatte, begribe.

Kapital n Kapital c; ^anlage f Anbringelse c af Kapital; verbrechen n Kapitalforbrydelse c.

Kapital n Kapitæl e.

Kapital m Kaptajn o.

kapitulieren X kapitulere.

Kapla'n m Kapellan c.

Kapp ... in 3|føn: Fenster n Tagvindue n; ^hahn m Kapun c; blaken \L> n Kaplak c; ^naht / Indersøm c; ^zaum m Kapsun c.

Kappe fHue o; Kalot c; Hætte c; (Stiefels) Bagkappe c.

kappen (Bäume) kappe, stævne; d, kappe; kapunere; (Stiefel) afkappe.

Käppi & n Kepi c. [spring n.

Kapriole f Kapriol o, Krum-

Kapsel f Kapsel c; Medaillon o; Botaniserkasse c. [Kyse c.

Kapuze f Hætte c; Kabuds,

[fig•)•

Karausche f (Fisch) Karusse c Karawane f Karavane o. Karawanen-... in Zssgn: ^.führer m Karavanfører c; ^herBerge f Karavanserai n.

[tränk).

Kardina'l m Kardinal c (anchGe-Karsuukel m Min. Karfunkel c. karg karrig; knap. kargen være karrig, spare, Kargheit f Karrighed c; Knaphed c.

[tarvelig, ringe, kärglich karrig; sparsom, knap; kariert ternet. [gebillede n. Karikatu'r f Karikatur c, Vræn-karikieren karikere.

sinrødt n.

køre i Karusel.

vagt c.

Kapuziner m Kapucinermunk c. Kar-... in Zssgn: -freitag m Langfredag o; ^.woche f den stille Uge.

KaraBiner m Karabin o.

Karaffe f Karaffel c. karamBolieren karambolere (auch Kara't n Karat c.

[pisk c.

KarBatsche f Krabask, Ride-KarBonade f Karbonade c. KarBunkel m Med. Brandbyld c. Kardätsche f (Wollkamm) Uldkarte c; (Pferdestriegel) Kardæske c. kardätschen karte; strigle.

Karde fKarte c; Kartemaskine c; H Kartebolle o. kården karte.

[knibe.

[rød.

karmesi'n karmesin, karmesin-Karmesin n Karmesin, Karme-[rade c.

Ka'rnedal m Karneval n,Maske-Karnickel Fn = Kaninchen. Karnies n Kami s c.

Karotte f Karotte c.

Karpathen pi. Karpatheme pi. Karpfen m Karpe c; gleich m Karpedam c.

Karre f, Karren m Karre, Kærre c; Trækvogn c; Trillebør c. karren køre, trille.

Karren»... tn Zssgn: ^gaul m Øg n; ^gefangene(r) Fæstningssla-

Kärrner m Jordarbejder c (med Trillebør); Kærrekusk c; Fragtmand c.

Kartätsche X f Kartæske c.

kartätschen skyde med Kartæsker.

Kartanse f Karteuserkloster n.

Karte f Kort n; (Speise^) Spiseseddel c; Billet c.

Karten-... in Zssgn:    Kort

blad n; abrief m Brevkort n; ^geben nKortgivning c; ^kunst-stück n Kortkunst c; ^leger m Spaamand c; ^legerin f Spaa-kone; ^pappe f Karton c; ^spiel n Kortspil n; Spieler m Kortspiller c; Zeichner m Korttegner c.

Kartoffel f Kartoffel c; Jbfttt m Kartoffelavl o; ^Brei m Kartoffelgrød c; Jftofjrfjen n Kartoffelbolle c; ^mus n Kartoffelmos c; ^puffer m Kartoffelkage c; ^schale /"Kartoffelskrælling c.

Kartusche & f Patron c.

Karnffe'll n Karusel o; ^ fahren [cachot c.

Karzer m und n Universitets-

Käse m Ost c; ^Bereitung f Ostefabrikation c; JBIatt F n Ravnekrogsavis c; ^glocke f Osteklokke c; ^.Händler m Oste-kræmmere; buchen m Ostekage c; ^made f Ostemaddike c; milBe f Ostemide c; ^.stoff m Ostestof, Kasein n; ^waffer n Ostevalle c.

Kasematte & f Kasemat c.

käsen lave Ost; ostes, oste sig.

Käserei /"Mejeri, Osteri n.

Kaserne X f Kaserne c.

Kasernen»... in Zssgn: ^.arrest m Kasernearrest c; ,J)of m Ka-sernegaard c; ^Wärter m Portten Væg.

käsig osteagtig, ostet; hvid som

Kasino n Klub c, Klublokale n.

Kasse f Kasse, Pengekasse c;

Kasse, Pengebeholdning c; Billetkontor n.

Kassen-... in Zfsgn: ».anweisung f (Penge-)Anvisning c; Pengeseddel c; ».bestand m Kassebeholdning c; »J6ote m Bankbud n;»,f iUjtermKasserer c; ».schein m Pengeseddel c; ».stürz m Kasseopgørelse o, Kasseeftersyn n; ».Verwalter m ---- Führer. Kasserolle f Kasserolle o.

Kassier, Kassierer tn Kasserer c. kassieren indkassere; kassere, anullere; afskedige, ßofta'itie /"Kastaniec; Kastanietræ n.

kastanienbraun kastaniebrun. Kästchen n lille Kasse o; Skrin n. kasteien spæge.

Kasteiung f Spægelse c.

Kastill n Kastel, Citadel n. Kastellan m Slotsforvalter c. Kasten tn Kasse, Kiste c;

Skrin n; »g eist tn Kasteaand c. Kastra't tn Kastrat, Gilding c. kastrieren kastrere, gilde. Katako'rnben f/pl. Katakomber pi. Kata'rrh tn Med. Katarr c. Kataster tn (n) Matrikel c. Katechismus tn Katekismus c. Kater tn Hankat c; sig. F “Tøm-rnerrnænd'' pi.

Käthcheu n Katharine, Trine. Kathe'der tn (n) Kateder n. Kathedra'le f Katedralkirke c. Katholik tn Katolik c. katho'lisch katolsk.

Kattu'n tn Katun, Sirts n. kattunen Katuns-, Sirtses-, katzbalgen F: ftdj », rives, slaas. Kätzchen n lille Kat o; Kattekilling e; H Rakle c.

Katze f Kat c.

Katzen-..., katzen«... in Zs.-stzgn: ».buckel tn krum Ryg c (o. sig.); ».freundlich a. kattevenlig; freundlichkeit f Kattevenlighed c; ».Qefdjtei n Katteskrig n; »-jammer tn “Tømmermænd’’ pi.; JFopf tn sig. Lussing c; ».musik f Kattemusik c; ».sprung m sig. Springvej o; »steig tn sig. stejl og smal Sti c.

Kan-... in Zffgn: »tabak tn Skraa-tobak c; »Werkzeuge n/pl. Tyggeredskaber n/pl. [Vrøvl w.l Kau'derwelsch n Pludder vælsk ro kanen tygge, [krybe sammen.] kauern und sich» sidde paa Hug;j Kauf tro Køb ro.

Kauf-..., kauf«... in Zffgn: abrief tn Købekontrakt c; Wahrer m, »-fahrteischiff w Koffardiskib ro; »» geld ro Købesum c; ^(tu8n Handelshus ro; Lagerbygning c; »• kräftig a. købedygtig; bladen tro Butik c; bleute pl. von »-mann; »mann tn Købmand c; Grösserer c; »männisch a. merkantil ; ».Mannschaft f Købmænd c/pl.; Handelsstande; ».schilling tn Haandpenge pl.; Købesum c. kaufen købe.

Käuferin f) m Køber c. käuflich til Købs, til fals; sig. bestikkelig.

Käuflichkeit f Bestikkelighed c. Kaul-... in Zffgn: ».barsch tn (Fisch) Hork c; »frosch tn, »quappe f Haletudse c. kaum knap, næppe.

Kaution f Kaution c.

Kau'tschuk tn (ro) Kautsjuk c. Kauz tn Ugle c; sig. løj erlig Fyr c. Kavalier m Kavaler c.

Kavallerie fKavalleri, Rytteri n. Kaviar m Kaviar c. kavieren kavere, kautionere. Kebs«... in Zffgn: ».ehe f Konkubinat ro; »weib n Frille, Maitresse c.

keck kæk, dristig; fræk.

Keckheit f Kækhed; Frækhed c. Kegel m Kegle c; » schieben spille Kegler.

Kegel-..., kegel-... in Zffgn: ».bahn

demærke n.

f Keglebane o; ^.förmig a. kegleformet; ^.junge m Kegle-rejser c; ^schieben n Keglespil n; Schieber m Keglespiller c; ^.schnitt m Keglesnit n.

kegeln spille Kegler.

Kehl-... tu Zssgn: Jfopf m Strubehoved n; «vtnut m Strubelyd c; gleiste f (Tischlerei) hulkelet Li.

Kehle/'Strube c; (Tischlerei) Kel c.

Kehr-... in Zssgn: -ans m Af-dansning c; fig. Afslutning, Ende c; Jbcfett m Fejekost c; ^bürste/'Bordbørste o; ^.Maschine f Fejemaskine o; Mteim m Omkvæd n; ^fcite f Vrangside, Revers c; ^»visch m Støveklud c.

kehren vende; feje; X kehrt l omkring! das Oberste zu unterst „ vende op og ned paa alting; sich an et. ~ bryde sig om noget.

Kehricht m u. n Fejeskarn n; v fatz n Skarnbøtte c; ^Hansen «1 Skarndynge c; Jf aften m Skarn-kiste o; ^.schaufel fFejespaan c.

keifen skænde, bruge Mund; skændes, kives.

Keil m Kile 0.

Keil-..., keil-... in Zssgn: ^förtnig o. kileformet; ^.hacke $$ f Spidshammer 0; ^kissen n Skraa-pude 0; ^schrift f Kileskrift c.

Keile F Prygl pi.

keile» kile fast; kløve med Kile; prygle.

Keiler m Vildorne 0.

Keilerei f Slagsmaal n.

Keim m Kim c; fig. Spire 0.

Keim-..., keim-... inZssgn: ^bildung f Kimdannelse o; ^,fahig a. spiredygtig; ^sleck m Kimplet c; ^.frei a. kimfri; ^zelle f Kimcelle c.

Keimung f Spiring c.

kein ingen, intet, ikke nogen,

Deutsch-dänisch.

ikke noget; kerner ingen, ikke nogen.

keinerlei ingen Slags, keinerseits fra ingen Side. keines-falls, .»vegs paa ingen Maade; ingenlunde.

Kelch m Kalk c; Bæger n.

Kelle f Øseske o ; (Mauer^) Murske c.

Keller m Kælder c; ^.assel f Bænkebider c; ~oefdjo(} n Kælderetage c; ,J)aI8 m Kælderhals c; ^meister m Kældermester o; ^ »vechsel m Kælderveksel c; »virtschaft f Beværtningskælder c.    [betjente c/pZ.)

Kellerei f Kældere c/pl; Kælder-j Kellner m Opvarter c.

Kellnerin /" Opvartningspige, Opvartningsjomfru c. [presse c.) Kelter f Vinperse c; Olie-j keltern (Trauben) perse, kennbar kendelig, kennen kende.

Kenner m Kender c. kenntlich kendelig; tydelig. Kenntnis f Kundskab c; Kendskab n; von et. w nehmen bemærke noget, lægge Mærke til noget; ^nahme f: zur nähme til Underretning. Kennzeichen n Kendetegn, Ken-[terisere. kennzeichnen kendetegne, karak-kentern d, kæntre.

Kerb-... tu Zssgn: ^holz n Karve-stok c; fig. bei j-m et. auf dem ^= Holze haben iron. have noget til Gode hos En; ^tier n Insekt n. Kerbe f Indsnit, Hak n, Skure c. Kerbel H m Kørvel, kerben skære Hakker i; karve; (Münzen) risle.

Kerker m Fængsel n; ^meister m Fangevogter c.

Kerl m Knægt, Karl, Fyr s.

Kern m Kærne c (auch fig). Kern-..., kern-... in Zffgn. ^ausdruck

13

[Bommert c.

tro kraftigt Udtryk n; »beitzer tro (Vogel) Kærnebider c; »6 vat) a. grundhæderlig; »sest a. kærnefast, solid; »fleisch n bedste, fineste Kødn; ».frucht /"Kærne-frugt c; »gehause n Kærnehus n; »gesu'nd a. kæ'rnesund; »holz n Kærneved n; »obft n Kærne-frugt c; »punkt tro Kærnepunkt ro; »frfjuft X m Kærneskud n; »spräche f kraftigt Sprog ro; Spruch m Kærnesprog ro; »truppen f/pl. Kærnetropper

pi.

kernhaft, kernig kærnefuld (auch

sig.); kraftig.

Kerze f Kerte c; Vokslys ro. Kerzen-...., kerzen-... in Zs.-stzgn: »gerade a. rank, lige som et Lys; »giesjer, »zieher tro Lysestøber c; »schein »roKerteskinro. Kescher tro Ketser c. keschern fange med Ketser.

Kessel tro Kedel c; Fordybning c; »sticker tro Kedelflikker o; »» haken tro Kedelkrog c; »jagd f, ».jagen ro Kedeljagt o; »fraufe f Kedelpauke c; »schmied tro Kedelsmed o; ».stein tro Kedelsten c; ».treiben n — »jagd. Kettchen ro lille Kæde c.

Kette f Kæde, Lænke c; (Weberei) Rending o.

Ketten-... in Zssgn: abrücke f Kædebro c; ».gelenk, »glied ro Kædeled n; ».hund tro Lænkehund c; ».kugel f Lænkekugle o; »rechnung, »regel f Kæderegning c; »schiff n Kædeslæber c.

Ketzer tro Kætter o.

Ketzerei f Kætteri n. ketzerisch kættersk, keuchen stønne, gispe. Keuchhusten tro Med. Kighoste c. ßeule f Kølle o; (Mörser») Støder o; (Hammel».) Kølle c. keusch kysk; uskyldig, ren.

Keuschheit f Kyskhed e; Uskyldighed c.

ßitfjerevbfe/'mrteblomstretPlan-

kicher» fnise.

Kicks tro (Billard) Kiks c; Fejl,

Kiebitz tro (Vogel) Vibe o.

Kiefer* tro Anat. Kæbe, Kæve c.

Kiefer^ ^ f Fyr c, Fyrretræ ro.

Kieke f Ildbækken w.

Kiel tro Pennepose c; 4/ Køl o; ». wasier ro Kølvand ro.

kielholen kølhale.

Kieme f Gælle o.

Hicn wFyrretræ n;^apfclm Fyrrekogle c; »holz ro Fyrretræ «; »51 ro Terpentinolie c; »ruß tro Køn røg o.

kienig harpiksholdig.

Kiepe f Bærekurv c; F Straahat c.

Kies nr Grus n; groft Sand«; F (Geld) Syle pi.; J6obeu tro Grusbund c; »grube/* Grusgrav c; »weg tro Grusgang o.

Kiesel ror Min. Kisel, Kvarts s; Flint o; Smaasten pi.

Kiesel-..., kiesel-... in Zssgn: »artig a. kiselagtig; »erde f Kiseljord c; fattig a. kiselholdig; »hart a. flinthaard; »steine m/pl. Smaasten pi.

kiesig kiselholdig; gruset.

Kilo « Kilo n; »gramm n Kilo-(gram) w; »meter n (tro) Kilometer c.

Kimme f Skure o; Rand c.

Kind m Barn n; von » auf fra Barnsben; »bett n Barselseng c; »betterin f Barselkone c; »Bcttfieber n Barselfeber c; stanse f Barnedaab c; »tauf-schmans tro Faddergilde n.

Kindelbier n Barselgilde n.

Kinder-..., kinder-... in Zssgn: »bewahranstalt f Børneasyl «; »frau f Goldamme e; »sreuud tro Børneven c; »garten m “Børnehave” c; »gartnerin / Bestyrerinde c af en Børne-

have; -stedet f Rangle c; -* lehre f Konfirmationsundervisning o; Børnelærdom c; in die -lehre gehen gaa til Præsten;

-ganger m Kirkegænger c; -. hof m Kirkegaard c; -spiel n Sogn n; -sprenget m Stift n; -türm m Kirketaarn n; -türm» spitze f Kirkespir n; -weih(e) f Kirkeindvielse c; Kirkefest c; Kermesse o, Marked n.

Kirche f Kirke o; Gudstjeneste c. Kirchen-... in Zffgn: -älteste(r) s. Kirkeværge o; -bann m Kirkens Band n; in den -bantt tun sætte i Kirkens Band: -buch n Kirkebog c; -butze f Kirkebod c; -diener m Kirkebetjent c; Degn c; -gebet n Kirkebøn c; -(ge)brauch m Kirkeskik c; -ge» meinde f Sogn n; Menighed c; -Halle f Vaabenhus n; -lied n Salme c; -maus f: so arm wie eine -mans saa fattig som en Kirkerotte; -rat m Kirkeraad n; -recht n Kirkeret c; kanonisk Ret c; -satznng f Dogme n.; -spaltung f Skisman; -staat m Kirkestat c; -stand, -stuhl m Kirkestol c; -stener f Kirkeskyld c; -tag m Synode o; -* vater m Kirkefader c; -Vorsteher m Kirkeværge c; -zucht f Kirketugt c.

kirchlich kirkelig. [Marked n.J Kirmes f Kirkeindvielsesfest c;} kirre tam, føjelig, kirren lokke; gøre tam.

Kirsch m Kirsebærbrændevin e. Kirsch-..., kirsch»... in Zffgn: -baum m Kirsebærtræ n; -branntwein m Kirsebærbrændevin c; -kern m Kirsebærkærne, Kirsebærsten c; -kuchen m Kirsebærtærte o; -rot a. kirsebærrød; -Wasser n Kirsebærlikør c. Kirsche f Kirsebær n.

Kissen n Pude c.

Kiste f Kiste, Kasse c.

Kitt m Kit n; Cement n; fig. Bindemiddel n.

-lei'cht a. saa let som Fod i Hose; -Mädchen n Barnepige c;

-mord m Barnemord n; -schuhe m/pl.: fig. die-schuhe ausgetreten haben have traadt sine Børnesko; -spiel n Børneleg c (auch fig.); -streiche m/pl. Børne-streger c/pl.; -wagen m Barnevogn c; Legevogn c; -Wärterin f Barnepige c.

Kinderei f Barnagtighed e.

Kindes-... in Zffgn: -alter n Barnealder c; -deine pl.: von -» deinen an fra Barnsben; -kind n Barnebarn n; -liebe f barnlig Kærlighed c; -mörder(in f) m Barnemorder(ske) o; -ttot f,

-Nöte pi. Fødselsveer pi.; in -noten i Barnsnød; -statt f: an -statt annehmen adoptere; -teil m (n) Barnelod c.

Kindheit f Barndom c. kindisch barnagtig; - werden, -sein gaa i Barndom, kindlich barnlig.

Kindlichkeit f Barnlighed o.

Kinn n Hage c; -backen m Kæbeben n; Kæbe o; -bart m Hageskæg, Fipskæg n; -kette f (der Pferde) Skumkæde c; -lade f = -backen.

Kiosk m Kiosk c.

Kippe Kant c; Vippebræt n; auf der - stehen staa paa Vippen (o. fig.).

kippen vippe; vælte; (bon der Wage) give Udslag; v/a. vippe op; (Münzen) besklippe, beskære. [SStppet Møntforfalsker c.}

Kipper m Møntklipper c; - uubj Kippkarren m Tipvogn c.

Kirrh-... in Zffgn: -borf n Kirkeby c; -fahrt f Procession s til Kirken; -gang m Kirkegang c; Kittel m Kittel, Bluse c.

kitten kitte, cementere; fig. forbinde.

Kitzel m Kildren, Kløe c; Kil-denhed c; Lyst c; Vellyst c. kitz(e)lig kilden; pirrelig; kræsen, vanskelig; (heikel) delikat, kitzeln kilde, kildre.

Kladde Madde,OKladde(bog) c. klaffen gabe, staa aaben. klaffen (b. Hunden) bjæffe, give Hals; fig. bruge Mund, skraale op.    [taler c.}

Kläffer m Skændegæst c; Bag-J Klafter f (auch m u. ri) Favn c. klafternmaalo (med Favnemaal);

(Holz) favnsætte; v/n. spænde, klagbar paaklagelig; paastævnt ; jnr. - werden lægge Sag an. Klage f Klage c; jur. Anklage, Stævning c; -geschrei n Klageskrig n oder pi.; -grund m Grund c til Klage; -laut m Klagelyd c; -lied n Klagesang c; Elegi c; -punkt m Klagepunkt w, Ankepost c; -schrift f Klageskrift n; -toetb n Grædekone c.

klagen klage; fur. indsende Klage, udtage Stævning; vja. j-rn sein Leid - klage sin Nød for En; Gott seTs geklagt! Gud bedre det!; desværre!

Klager m Klager, Anklager c. kläglich klagende; bedrøvelig; ynkelig.

flamm stram, snæver; knap;

betrængt; klam; valen.

Klamm f snæver Bjergdal, Kløft c.

Klammer f Klammer, Krampe c; (Wäsche-) Klemme c; Parentes c.

klammern fastgøre med Krampe; sich - (an) klamre sig (til). Klamotte f Murbrokke c.

Klang m Lyd; Klang c.

Klang-..., klang'...iuZssgn: -boden m Ressonansbund c; -lehre f

Akustik o; -los a. klangløs, tonløs; -reich, -voll o. klangfuld.

Klapp.... in Zsign: -horn J n Klaphorn n; Piston c; -hnt m Chapeaubas o; -mester n Foldekniv c; -sessel, -stuhl m Feltstol c; -sitz m (Theater) ,Klapplads c; -stnlle f sammenlagt Smørrebrød n; -tisch m Klapbord n; -verdeck n Kaleche c.

Klappe /- Klap o (a. ^); (an Schürzen) Smække c; (anKleidern) Opslag «; Lem, Falddør c; (Fliegen-) Fluesmække c; Ventil c; F in bie -gehen gaa til Sengs.

flappen klappe, klaske; klapre; passe; harmonere, stemme; v/a. in bie Höhe - klappe op, slaa op.

Klapper f Rangle c; Skralde c.

Klapper-..., klapper-... in Zsign: -bü'tr a. ski'ndmager; -kasten F m (schlechtes Klavier) Hakkebræt n; -maul F n Rappenskralde c; -schlänge f Klapperslange c; -storch m Stork c.

Klapperei f Klapren c; Sludder c; Bagateller c/pl.

klapp(e)rig klaprende; fig. skrøbelig, skør.

klappern klapre; rasle; (v. Storch) knebre; fig. snakke, sludre.

KlapS m Klaps, Klask n; fig. Tab, Smæk n.

klar klar (auch fig.); klipp unb -klappet og klar.

Klar-..., klar«... in Zfsgn: -blickend a. klartseende; -legung, -• stellung f tydelig Fremstilling c; Klaring c.

klären klare; rense; raffinere; fig. opklare.    [hed c.}

Klarheit f Klarhed, Tydelig-j

Klarinette J' f Klarinet c.

Klasse f Klasse c.

Klassen-... in Zsign: -buch n (Schule) Protokol o; -eiuteiluug

hank c.

f Klasseinddeling c; igelst m Kasteaand c; «.Herrschaft f Klas-seherredømme n; sichrer m (Schule) Klasselærer c; Lotterie f Klasselotteri n; aftener f Klasseskat c. klassifizieren klassificere, klassisch klassisk, klatsch! klask!

Klatsch m Klask n; Skrald n; Sladder c; Jbflfe f Sladdersøster c; «.blatt n Skandaleblad n; «.geschichte f Sladderrygte n, Bagtalelse c; «.nraul n Sladderhank c; «.rose ^ f Kornvalmue c; «.sucht / Slad-deragtighed c; «.Weib n Sladderkælling c.

Klatsche /'Fluesmække c; Piskesnært c, Smæld n; Sladdersøster c.

klatschen klaske, smælde; (v. Stegen) plaske; (in die Hände) klappe; sladre, rende med Sladder. Klatscher, Klatscher tn Sladder-[lelse c.

Klatscherei f Sladder, Bagta-klatschhaft sladderagtig, klauben pille; sanke.

Klaue f Klo c; Klov c.

Klauen-... in Zssgn: «.fett n Klove-fedt n; Seuche / Klovsyge c. Klause f Bjergpas n; Celle, Eremitbolig e.    [se c.i

Klausel /°Klausu'l c; Betingel-J Klausner m Eneboer, Eremit c. Klavier n Klaver, Fortepiano n; sichrer in Klaverlærer c; «,» spieler m Klaverspiller c; ^.unterricht mKlaverundervisning c. Klebe-... in Zssgn: «.marke f Sparern ærke n; «.mittel n Klæbemiddel n; «.Pflaster n Hæfteplaster n.

kleben klæbe, hænge fast, sidde fast; v/a. klæbe, klistre, kline. Kleber m 1. Klistrer, Klin er c. 2. Plantelim c, Gluten n.

klcb(e)rig klæbrig; tykflydende, seig.

Klebrigkeit f Klæbrighed e.

Klecks tn Klat c.

klecksen slaa en Klat; klatte; smøre; (b. d. Feder) sprutte.

Kleckser m Smører, Klatmaler e.

Kleckserei f Smøreri n.

Klee m Kløver c; (Karte) Kløver, Klør o; «.blatt n Kløverblad n (auch fig.); «.selb n Kløvermark c.

Kleid n Klædning c; Dragt c; (Damen«.) Kjole c.    [klæde, j

kleiden klæde; beklæde; v/n.J

Kleider-... in Zssgn: «.bürste f Klædebørste c; «.haken m Klædekrog, Knage c; «.Händler m Herre - Ekviperingshandler c; «.kammer f Garderobe c; «,• macher(in f) m Dameskræder-(i'nde) c; «.rechen, «.riegel m Knagerække c; «.schrank m Klædeskab n; «.stander m Klædestativ n; «.tracht f Klædedragt c; «.trödler m Marchan-diser c.

kleidsam klædelig.

Kleidung f Beklædning c; Klædning c.    [stykke n.

Kleidungsstück n Klædnings-

Kleie f Klid n.

Kleien-... in Zssgn: «.brot n Klidbrød n; «.mehl n klidblandet Mel n.

stetig kliddet; (Erde) klæget.

klein lille, liden, lidet, pi. smaa ringe, ubetydelig; ein «, wenig en lille Smule; «.es Geld Smaa penge pi.; «.es Holz Pinde brænde n; «, uitb grotz store og smaa; von «. auf fra lille af tnt «.en i det smaa; en Detail.

Klein n Kochk. Kraase c/pl.

Klein-..., klein-... in Zssgn: «.bahn f Sidebane c; «.denkend a. smaatskaaren (fig.); «.geld n Smaapenge pi.; «.gewehrfeuer n

klingre.

[greb n.j

brænde n.

Geværild c; „gläubig a. lidet troende,forsagt; „gläubigkeit f ringe Tro, Forsagthed c; „• handel m Detailhandel c; „• Händler m Detailhandler, Detaillist c; „kalibrig a. af lille Kaliber;„kFnderbewahranstalt f Børneasyl n; „smit m Høkervarer c/pl.; sig. Krammeri n; Bagateller c/pl.; „kramer m Høker c; sig. Pernittengryn c; „laut a. forknyt; „mut m Modløshed, Forsagthed c; „mulig a. modløs, forsagt; „schmied m Laasesmed, Klejnsmed o; „» stadier m Smaastadsborger c; „städtisch a. købstadsagtig; „» Vieh n Smaakreaturer n/pl. Kleinheit f Lidenhed, Ringhed c. Kleinigkeit f Bagatel, Ubetydelighed e.

Kleinigkeits-... in 8støn: „kramer m Pedant c; „krämerei f Pedanteri n. kleinlich smaalig.

Kleinod n Klenodie n.

Kleister m Klister n. kleistern klistre.

Klemme f Klemme c; Snævring c; sig. Klemme, Knibe c; in der „ sein være i Knibe, klemmen klemme; knibe. Klemmer m Næseklemmer, Pin-cenez c.

Klempner m Blikkenslager c. Klempnerei f Blikkenslager! n. Klepper m Kleppert c.

Kleriker m gejstlig c.

Klerisei f, Klerus m Kieresi n, Gejstlighed o.

Klette ^ f Burre c.

Kletter-...inZstgn: „cifm nBjergjern n; „Vögel mjpl. Klatre-fugle cjpl.

Kletterei f Klatren, Klatring c. klettern klatre, klavre.

Klima n Klima n; „fieber n Klima'tfeber c.

klimmen klatre, klavre. Klimperkasten m — Klapperkasten, klimpern klimpre; (mit dem Gelde) [Blad n. Klinge f Klinge c; (Messer„) Klingebeutel m (in d. Kirche) Klingbeutel c.

Klingel f lille Klokke c; „beutel m ----- Klingebeutel; „schnür s, „zug m Klokkestreng c. klingeln ringe; klingre, klingen klinge; lyde; klingre; mit den Gläsern „ klinke med Glassene.

Klingklang m Klingklang c. Kli'nik f Klini'k c.

Klinke f Dørklinke c; Dør-| Klinker m (Ziegelstein) Klinke(r) c. Klipp-... in Zssgn: „fisch m Skæl-finnefisk o; „klapp n Klapren c; „schule f Pogeskole c.

Klippe f Klippe c; Skær n. klippig klippefuld. klirren klirre, klingre.

Klistier n Klyster n; „spritze / Klystersprøjte c. klitschig (vom Brot) klæget. Kloake f Kloak c.

Kloben m Favnestykke n; Træklods c; \1/ Blok c, Tallie c; O Stabel c; „holz n Kløve-[plump.

klobig massiv; sig. klodset, Klopf-... in Zfsgn: „sechter m Boksere; literarischer„fechter stridbar Skribent c; „geiftmBanke-aand c; „hammer m Dørhammer c; „Hengst m Klophingst c; „holzn Banketræ n; Typ.KIop-holt n.

klopfen banke; klappe.

Klopfer m bankende s; Dørhammer c.

Klöppel m Banketræ n; Klokkeknevel c; Dørhammere; Trommestik c; Knippel c; Kniplepind c; „arbeit fKniplearbejde w; „arbeiterin f Kniplerske c;

ke c.

gel c. [Bjergmænd cjpl.) Knappschaft f Svende cjpl.;)

[kue.

veri n.

[glas n.

pfiffen n Kniplepude o; spitzen pi. ægte Kniplinger pi.

Klops m Kochk. Bankekød n. Klosett n Kloset n.

Kloß m Klump c; Kochk. Bolle c. Kloster n Klöster n; Jbniber m Munk c; Klosterbroder c; ^frau /"Nonne c; ^fräulein n Stiftsdame c; Gelübde n Klosterløfte n; Latein n Munkelatin o; Schwester / Nonne o; ^zucht f Klostertugt c. klösterlich klosterlig.

Klotz m Klods c; (£atu) Blok e;

sig. Klods, Klodrian c. klotzig klodset, kluntet.

Klub m Klub c.

Kluft f 1. Kløft o; Favnestykke n; (Zange) Tang c. 2. F (Anzug) Dragt c.

klug klog, kløgtig. [sonnere. klügeln være spidsfindig, ræ-Klugheit f Klogskab, Kløgt c. klüglich klogelig.

Klumpen m Klump c; Hob, Bun-[klumpe sig. klümpern und sich „ klumpes, Klumpfuß m Klumpfod c.

Klunker f Kvast c; Dingel-dangel n; Klat c Snavs.

Kluppe f Tang c.

Klüse vi/ f Klyds n.

Klüver vi/ m Klyver o Klystier n s. Klistier, knabbern gnave, gumle Knabe m Dreng o.

Knaben«... in Zssgn: ^alter n Drengealder c; ^streich m Drengestreg c.

knabenhaft drengeagtig. [pi. Knack, m Knæk n; Skærver Knack»... in Zssgn: ^.mandel f Krakmandel c; ^.wurst f lille haardstegt Pølse c. knacken knage; knække; vja. knække.

Knagge /Knort c; Knage, Tap c. Knall m Knald, Skrald n; w und

Fall over Hals og Hoved, pludselig; ^bonbon tn Knaldert c; Jbudjfe / Hyldebøsse c; effekt m Knaldeffekt o; ^erbse f Knaldperle c; ^signal S n Knaldsignal n. knallen knalde, smælde, knapp knap, snæver; sig. knap, kneben; kortfattet; adv.knapt, næppe.

Knappe m Page, Væbner c;

Svend o; Bjergmand c. Knappheit f Knaphed, Snæverhed c; sig. Knebenhed c; Man-

Knarre f Skralde c.

knarren knage, knirke; skralde.

Knast m Knast, Knort c.

Knaster m Kanaster c; ^bart F m Knurrepotte c. knastern, knattern knitre.

Knäuel n (m) (Garn^.) Nøgle n;

Klump, Klynge c.

Knauf m Knap c; Søjlehoved n. knaupeln gnave, gumle.

Knauser m Gnier c.

Knauserei f Gnieri n. knauserig nærig, gerrig, knausern gnie, være gerrig, knautschen F krølle, forkrølle. Knebel m Knippel o; Knevel c; Pakstok c; ^,bart m Overskæg n, Knebelsbart c. knebeln knevle; snøre med Pakstok.

Knecht nr Karl, Tjenestekarl c;

Træl, Slave c. knechten gøre til Træl, under-knechtisch slavisk, underdanig. Knechtschaft f Trældom c, Sla-[kniv c.

Kneif m Foldekniv c; Gartner-kueifen knibe.

Kneifer m Pincenez c; Øje-Kneif-, Kneipzange f Knibtang c. Kneip-... in Zssgn: Jbwber m, F v genie n Soldebroder c; ^.tag m

[ning c.

Knöchel m Kno c; Ankel c; Tær-knöcheln spille Tærning.

Knochen m Knokkel, Knogle c; Kødben n; Ben n; -brand m tør Benkræft c; -bruch vi Benbrud n; -fraß m Benedder c; -gerippe n Skelet n, Benrad c; -Qeriift n Benbygning o, Skelet n; -kohle /" Benkul, Bensort n; -lehre f Osteologi c; -wühle

[c.

Soldedag c; -Wirt m Knejpevært c.

fiucipCjfKnejpe,Vinstue,Ølstue c.

kneipen knibe; v]n. soide, svire.

Kneiperei f Solderi n; Sold n.

Knetter vi daarlig Tobak c.

kneten ælte; (denKörper)massere.

Knick vi Knæk n, Revne c; levende Hegn n.

knicken knække (auch v/a.); sig. er ist geknickt han er knækket.

Knicker vi Knækparasol c; Gnier c.

Knicks m Knæk w; Kniks n, Nej-en o.

knicksen neje; v/a. knække.

Knie n Knæ n.

Knie-..., knie-.., in Zssgn: -beuge f Knæbøjning o ; -sallig a. paa Knæ;-holznlavtKratrr;I)værg-træer n/pl.; -hosen f/pl. Knæbukser pi.; -kehle f Knæhas c; -scheibe /"Knæskal c. knie(e)n knæle.

Kniff vi Kneb n (a. sig.); Fold c. Kniffelei F f Lumskeri n. kniffen lægge en Fold. knifflich F rænkefuld; vanskelig, knipsen knipse.

Knirps m Pusling, Purk e. knirschen (b. Sand) knirke; mit den Zähnen - skære Tænder, knistern knitre; knirke, knittern knitre; v/a. krølle. Knobelbecher vi Tærningbægerw. knobeln spille Tærning. Knoblauch m Hvidløg n; -brühe f Hvidløgssauce o; -wurst f Servelatpølse c.

f Benmølle s; -splitter m Ben-si)lint c.

knöchern af Ben, Ben-, knochig benagtig; benet, knoklet;

knokkelstærk.

Knödel m Kochk. Bolle, Klump Knollen m (Knolle f) Knold, Klump c; Med. Knude c. knollig knoldet.

Knopf m Knap c; Knude o; (Na» bet-) Hoved n; >1» Knob c; ^ fabrik f Knapfabrik c; shaken m Handske-, Støvleknapper c; -• loch n Knaphul n; -mach er m Knapmager c; -nadel f Knap-penaal c. knöpfen knappe.

Knorpel m Brusk c. knorp(e)lig bruskagtig.

Knorren vi Knort, Knast c; Kno c; Ankel c.

knorrig knortet, knudret.

Knospe f Knop c. knospen knoppes.

Knospentreiben n, Knospung f Knopskydning c. knospig knoppet.    [c.l

finotc vi Knude c; Svend c; Bølle] Knoten m Knude c (a. sig.); Knast, Knort c; d, Knob c; -punkt m Knudepunktn; -ftodm Knorte-kæp c.

knotig knudret, knortet; sig. bølleagtig.

knüllen krølle, forkrølle knüpfen knytte, binde.

Knüppel m Knippel o; (Holz) Kævle c; sig. Bølle c. Knüppel»..., knüppel«... in Zssgn: -dämm vi Vej c af Træstammer; -dick F a. tyk, svær; -dick voll: 1. propfuld; 2. kanonfuld; -holz n Knippelbrænde n; -» Perse m/pl. ----- Knüttelverse, knurren knurre; sig. brumme. knusp(e)rig sprød, haard.

Knust m (vom Brot) Endeskive o. Knute f Knut o.

[c.

markt m Grønttorv

n; »

n; »ra'bi m Kaalrabi c; »tube f Roe c; »strunk m Kaalstok c. Kohle/'Kul»r; glühende»n Gløder cjpl.

kohlen forkulle, forkulles; sig. F vrøvle; vjn. brænde til Kul, forkulle.

Knüttel m Knippel c; overse mjpl. daarlige Vers n/pl.

Kobalt m Kobolt c.

Koben m Svinesti c.

Kober m Straakurv, Haandkurv

Ko'bold m Trold, Nisse c; Kolbøtte o.

Kobo'lz F: w schießen slaa Kolbøtter.

Koch m Kok c; »birne f Madpære c; »buch n Kogebog c; »geschirr n Kogekar n (a. pl.); Jfunft f Kogekunst c; »löffel m Slev c; »Maschine f Kogeapparat n; »,* ofen m Kogekakkelovn c; »* salz n Køkkensalt n; ».schule f Kogeskole c; ».topf m Gryde, Potte c; »zucket m Puddersukker n.

kochen koge; sig. gære, bruse op; v/a. koge; lave Mad.

Köcher m Kogger, Pilekogger n.

Köchin f Kokkepige c.

Köder m Lokkemad, Mading, Agn c.

ködern sætte Lokkemad for; lok-

ke.

Kodex m Kodeks o; Haandskrift n.

Kofe'nt m (n) tyndt 01 n.

Koffer m Kuffert c; »träger K m Drager c.

Kohl m Kaal c;Ffig. Vrøvl n; sig. aufgewärmter » en gammel Historie ; »garten m Kaalhave, Køkkenhave c; »kopf m Kaal-hoved

Kohlen-..., kohlen-... in Zffgn: »-decken n Fyrfad n; Varmebæk-ken n; Kulleje n; »bergwerk n Kulmine c; ».blende f Anthracit c; ».brennet m Kulsvier c;

».bunker st m Kulbunker c; »,» dunst m Kulos c; ».sener n Kulild c; ».glut f Kulild c; ».grube f Kulmine c; ».haltig a. kul-holdig; ».kasten m Kulkasse c; ».lager ir Kuloplag n; (Seot. Kulleje n; »meiler m Kulmile c; ».sauer a. kulsur; ».säure f Kulsyre c; ».schiff n Kulskib n; »* staub m Kulstøv n; ».stoff m Kulstof n; ».träger m Kuldrager c; »trimmet m Kullemper c; ».Wasserstoff m Kulbrinte c; »-Zeichnung f (o. Kohlezeichnung) Kultegning c.

Köhler m Kulsvier c; »glaube m Kulsviertro, blind Tro c.

Koje sL f Køje c. kokett koket, kokettieren kokettere.

Kokos-... in Zs.-stzgn: »baum m, ».palme f Kokospalme c; »nuß / Kokosnød c.

Koks m Koks, Kokes pl.

Kolben m Kølle, Knippel c; (Gevær)kolbe c; (Destillér) kolbe o; (Maschinen».) Stempel n; ».hub m Stempelslag n; »,« stoß m Kolbestød n.

Ko libri m Kolibri' c.

Kolle'g n Kollegium n; Stud.

Forelæsning c.

Kollege m Kollega c.

Kollekte f Kollekt o.

Koller 1. n Køllert c; Trøje, Vams c. 2. m Vet. Kuller o; sig. Galskab, Raseri n. kollern (v. Puter) pludre; (v. Magen) rumle; trimle, rulle; buldre, skænde; have Kuller.

Kollett n Vaabenfrakke o. kollidieren kollidere.

Kollo n Kollo, Vareballe o. Ko'lon n Kolo Kolonia'l-... in Zsign: »minister m Koloniminister o; ».waren-ge-schäft n, -handel m Kolonialhandel, Urtekramhandel c; »-

Warenhändler w Urtekræmmer c.

Kolonie f Koloni, Nybygd c. kolonisieren kolonisere, [ger c.l Koloni'st m Kolonist, Nybyg-/ Kolo'ß m Kolos c. kombinieren kombinere.

Kome't tn Komet c.

Ko'mik f Komi'k c. ko'misch komisk.

Komitee n Komité c; Udvalg n. Komma « Komma n. Kommandantu r f Kommandantbolig c; Kommandantskab ti. kommandieren kommandere. Kommando n Kommando c; X Kommando, Detachement n. kommen komme; w lassen lade komme; sende Bud efter, hente ; zu kurz „ komme til kort; zu stehen ^ komme til at staa i, komme til at koste; gegangen ,v komme gaaende; gelaufen „ komme løbende; auf etwas komme paa noget, komme i Tanker om noget; falde paa noget; hinter et. ^ komme efter noget; in Vergessenheit - gaa i Glemme; nach Hause w komme hjem; um et. ^ blive af med noget, miste noget; gut batimu, slippe godt fra det; zu etwas -komme til noget, komme i Besiddelse af noget; zu Fall blive ødelagt, ruineret.

Komme rs m Stud. Sold n; ^buch n Studentervisebog c. [raad c. Kommerzienrat tn Kommerce-Kommisj...., kommiß-... in Zfsgn: ^.anzug tn daglig Uniform c; ^brot n Kommisbrød n; ^mäsjig a. tjenstmæssig, reglementeret ; ^mütze f Felthue c. Kommissa'r(ius) tn Kommissær c. Kommissionä'r m Kommissionær c.

kommo'd bekvem, magelig. Kommode f Kommode o.

Kommunal'... inZsign: ^beamte(r) s. kommunal Embedsmand c; stimle /"Kommuneskole c; steuern fjpl. Kommuneskatter c/pl.

Kommunika'nt m Altergæst c. Komödia'nt tn Skuespiller c. Komedie f Komedie c. Komödienzettel tn Teaterprogram n.    [skab n.l

Kompagniegefchaftn Interessent-/ Kompaß m Kompas n; ^haus-chen sL n Nathus n; ^nadel f Kompasnaal c; ^.rose vt* f Kompasrose c.

kompendiö's kortfattet.

Komple xer Kompleks n; Hele n. Komplime'nt n Kompliment c. komplimentieren komplimentere. Komplo tt n Komplot n. komponieren komponere. Komponi'st tn Komponist c. Kompo tt n Kochk. Kompot c. kompre'ß Typ. kompres. Kompromi'ß m (n) Kompromis n. kompromittieren kompromittere. Komtu'r tn Komtur c; Kommandør c (eines Ordens).

Komturei' f Komturembede n. Kondi'tor w Konditor o. Konditorei' f Konditori n. Kondole'nz f Kondolence c. Ko'ndor tn (Vogel) Kondo'r c. Konfe'kt n Konfekt c.

Konferenz f Konference o;

(Lehrer^) Lærermøde n. Konfirma'nd tn Konfirmand c. konfirmieren konfirmere konfiszieren konfiskere.

Konfli kt tn Konflikt c.

Kongre ß tn Kongres c.

König tn Konge c.

Königin /Dronning e; ^-Mu'tter s Enkedronning c. königlich kongelig.

Königreich n Kongerige n. Königs-... in Zssgn: Jmvg/"Kongeborg c; ^freund tn Royalist c;

-mord m Kongemord n; -« kontrollieren kontrolere. schießen n Kongefngleskydning Kontusio'n f = Quetschung, c; Skyttefest c;-tiger w Konge- Konvenie'nz f Konveniens c.

tiger c; -Wasser n Chem. Kongevand n.

Königtum n Kongedømme n. Konjugation /‘Konjugation c. konjugieren konjugere. Konjunktion / Konjunktion c. Konjunkti v m Konjunktiv c. konkav konkav.

Konkurre'nz f Konkurrence c.

konkurrencedyg

Konve nt m Konvent n. Konventiona'lstrafe f vedtagen) konve'x konveks. [Bøde c\ Konze'pt n Koncept c, Udkast n; fig.auä dem - bringen bringe fra Koncepterne.

Konze'rt n Koncert c; -geber m Koncertgiver c. [samling c. Konzi'l n Koncil n, Kirkesor-Kopenhagen n København.

tig-

konkurrieren konkurrere.

Konku'rs m Fallit c; -gläubige(r) s. Konkurskreditor c; -masse f Fallitbo n; -orbiiuitfl / Fallitlov c; -verfahren n Fallitbehandling c.

können kunne; ich habe nicht kommen - jeg har ikke kunnet [tykke n.

Konse'ns m Billigelse c, Sam-

Konseque'nz f Konsekvens c.

konservatin konservativ.

Konfervative(r) s. konservativ c.

Konserven flpl. Konserver, Con-serves pi.; -büchse f Conser-vesdaase c.

Konsistorium n Konsistorium n.

Konsonant m Konsonant c.

Ko'nsul m Konsul c.

konsularisch konsularisk, Konsul-; Konsulats-.

Konsum m Forbrug n; -verein m Brugsforening c.

Konterfei n Portræ't n.

Kontine'ut m Kontinent, Fastland n.

Konto n Konto c.

Konto'r n Kontor n.

Kontor i'st m Kontorist c.

Kontra'kt m Kontrakt c.

Kontra'st m Kontrast c.

Kontraventiona'lstrafe f Bøde e.

Kontrollbuch n Checkbog c.

Kontrolle f Kontrol c.

Köper m kipret Tøj n. kapern kipre.

komme.

Kops m Hoved n; Bjergtop c; Hattepul c; aus dem -e ud af Hovedet, udenad; mit bloßem -barhovedet; über Hals und -over Hals og Hoved; von - zn Fuß, vom - bis zu den Füßen fra Top til Taa; sig. vor den -stoßen støde for Hovedet. Kops-..., kops-... tu Zssgn: -arbeit f Hjernearbejde n; -bedeckung f Hovedbedækning c; -binde f Pandebind n; -Cttben (des Bettes) Hovedgærde n; -geld n, -stener f Kopskat c; -halter m Phot. Nakkestiver c; -Hänger m Hængehoved n; Hyklere, Hældøre c (n); -haut f Hovedhud c; -kissen n Hovedpude c; -• kohl m Hovedkaal c; -los a. hovedløs; sig. tankeløs, ubesindig; -nicken n Nik n; -Nuß f Dunk n i Hovedet; -Pfühl m (n) Pølle c; Skraapude, Hovedpude c; -putz m Hovedpynt c; -rechnet» n Hovedregning c; -« salat rø Hovedsalat c; -scheu a. (v. Pferden) sky; sig. mistænksom; -schmerz m, -schmerzen pi. Hovedpine c; -schütteln n Hovedrysten c; -sprung m Spring n paa Hovedet; -tuch n Hovedklæde n; -L'ber adv. paa Hovedet, ho'vedkulds; -Weh n

rektur c.

Hovedpine c; »zerbrechen n sig. Hovedbrud n.

köpfen hugge Hovedet af; halshugge ; (Bäume) topstævne, styne.

kopieren kopiere.

Koppe /"Bjergtop, Top c.

Koppel f (Huude, Pferde) Kobbel n; X Kaardegehæng, Sabelbælte n; indhegnet Marklod c; ^riemen tn, »seil n Kobbelrem c; »weide f Fællesgræsning c.

koppeln koble; indhegne, kopulieren kopulere, ægtevie. Koralle f Koral c.

Korallen-... in Zfsgn: JDanf f Koralbanke c; ».fischer tn Koralfisker c.

Korb tn Kurv c (auch sig.); Vognfading c; X Kurvefæste n; »ftafdje f Kurveflaske c; »flech-ter, ».macher tn Kurvemager c; ».wagen Kurvevogn c; »weide f Kurvepil c.

Kordua'n tn Korduan n.

Korinthe f Kore'nd o.

Kork tn Kork c; Prop c.

Kork-..., kork»... in Zfsgu: »ähnlich, »artig a. korkagtig; »baum m, »eiche f Korkeg c; »geld n Proppepenge pi.; »Maschine / Proppemaskine c; »pfropf(en), »stöpsel tn Korkprop c; »zieher tn Proptrækker c. korken 1. vja. proppe. 2. a. af Kork, Kork-.

Korn n Korn n; Sæd c; Rug c; (an Gewehren) Korn, Sigtekorn n; (Gewicht) Gran n; (der Münze) Korn; Landw. Fold c; »ähre f Kornaks n; »blume f Kornblomst c; »boden m Kornloft n; Agerjord c; »branntwein tn Kornbrændevin c; »selb n Kornmark c; »handel tn Kornhandel c; »Händler tn Kornhandler c; »kammer f, »speicher m Kornkammer n; »keller m Silo c; binarst tn Kornmarked n; »Wucherer tn Kornpuger c; »« wurm tn Kornorm c; »zoll tn Korntold c.

Korn m Kornbrændevin c. Korue'lkirsche f Kornelkirsebær n; Kornelkirsebærtræ n. körnen (b. Getreide) sætte Kærne; (b. Metallen) kornes, granuleres; (born Salz, Zucker) krystallisere sig; v/ct. (Metalle) granulere; (Leder) nopre (auch — ködern), körnicht, körnig kærnefuld; granuleret; krystalliseret.

Körper m Krop c; Legeme n; »anlage /"Konstitution n;»6au m Legemsbygning c; »beschasfen-heit f Legemsbeskaffenhed c; »fülle f Korpulence c; »Haltung f Holdning c; »f rast f Legemskraft c; »schwäche f legemlig Svaghed c; »teil tn Legemsdel c; »Welt f legemlig Verden c. Körperchen n lille Legeme n; pi.

Smaalegemer pi. [materiel, körperlich legemlig; korpo'rlig; Körperschaft f Korporation o. Korpora'! X m Korporal o. Korporalschaft X f Korporalskab n.

KorpS n (kör) bsd. X Korps n. Korpule nz f Korpulence c. korre'kt korrekt.

Korrektion f Rettelse c; Forbedring c.    [hus n.

Korrektionshaus n Forbedrings-Korre'ktor tn Typ. Korrektø'r c. Korrektu'r /"Rettelse c; Typ. Kor-[dent c.

Korrespondent m Korrespon-Korresponde'nz /"Korrespondance c; »karte f Brevkort n. korrespondieren korrespondere ;

stemme overens med. [stue c. Ko'rridor m Korrido'r c; For-korrigieren rette; Typ. korrigere. Korsa'r tn Korsar, Sørøver c.

Pris c.

Korse m Korsikaner c.

Korsett n Korset, Snørliv n. koscher (jüdisch) kau scher, ren. Kose-... lu 8fføn: -form f Demi-nutivform c; -name ro Kælenavn n.

kosen kærtegne; tale fortroligt med hinanden, smaasnakke. Kossat, Kossäte ro Husmand c.

Kost f Kost, Føde o; in- geben sætte i Kost.

Kost-..., kost-... in Zssgn: -frei a. j-it -frei halten holde En med Kosten; -ganger ro Kostgænger, Pensionær c; -geld n Kostpenge pi.; -hans n Pensionat n; -fdjitle /‘Kostskole c; -spielig a. bekostelig, kostbar; -Verächter ro Kostforagter c. kostbar kostbar; værdifuld; F iron. kostelig; sich - machen gøre sig kostbar.

Kostbarkeit f Kostbarhed c.

Kosten pi. Bekostning, Udgift c; iur. Omkostninger pi. kosten 1. koste. 2. v/a. smage (paa).

Kosten-..., kosten-... in Zssgn: -mt* schlag ro Overslag n; -aufwand ro Bekostning c; -berechnung f Beregning c over Omkostninger ; -frei a. uden Bekostning, gratis; jur. skadesløs; -preis ro Indkøbspris c; -punkt ro Omkostninger pi.; Betaling c;

s(auch iron.).l köstlich liflig, lækker; kostelig} Kostü'm n Kostume n. kostümieren kostumere.

Kot ro Snavs, Skarn n; Ekskrementer pi., Lort c; Møg n; -nbfitljr f Renovation c; -bürste f Skidenbørste c; -lache f Pøl c.

Kötel m/pl. Ekskrementer pi. (af Faar, Geder, Mus).

Kotelett n Kochk. Kotelet c.

Köter ro Køter c.

kotig snavset, P beskidt, kotzen P kaste op, brække sig. Krabbe Krabbe c; sig. F Unge c. krabbeln kravle; kildre, klø. krach! bums!

Krach ro Brag n; Knæk, Knald n; sig. Krise c, “Krach” n. krachen brage; knage; knække, krächzen skrige, skratte ; stønne. Kracke f (schlechtes Pferd) Krikke c. Kraft f Kraft c; Evne c. kraft prp. i Kraft af.

Kraft-..., kraft-... in Zssgn: -au* strengung f, -aufwand ro Kraftanstrengelse c; -ausdruck ro Kraftudtryk c; -brühe f Kraftsuppe c; -leistung f Kraftproduktion c; -los a. kraftløs, kraftesløs; -losigkeit fKraftes-løshed c; -mehl n Kraftmel n; -mensch ro Kraftkarl c; -messer ro Kraftmaaler c; -voll a. kraftfuld, kraftig, kräftig kraftig, stærk, kräftigen styrke; sich - styrkes. Kragen ro Krave o; (Hemd-) Skjortekrave, Flip c; Halsstrimmel c; sig.Halse; -schöner ro Skjortebeskytter c.

Krähe f Krage c. krähen gale; skrige.

Krähenfüße m/pl. sig. Kragetæer pi.; Rynker c/pi. i Øjekrogen. Krähwinkel n Ravnekrog c. Krakeel ro Skænderi, Mundhuggeri n.

krakeelen yppe Klammeri. Krakeeler ro Skændegæst, Krakiler c.

Kralle f Klo c.

krallen rive, kradse; gribe med Kløerne, slaa Klo i; sich an et. - hage sig fast i noget. Krallenhieb ro Hug n med Kløerne.

Kram ro Handel, Kramhandel c; Butik, Krambod o; Kram varer e/pl.; sig. Kram, Juks n; -bude

æmmer c.

[teri n.

[urette.

[Affald n.

[pibe.

f Krambod c; Jtøbeit mButik c; -nmrft m Krammarked n. kramen rage, rode (i noget). Kramer m Kr Kram(me)tsvogel m Kramsfugl c. Krampe / Krampe, Krog c; (am Buch) Spænde n.

Krampf m Med. Krampe c; Krämpfe pi. Konvulsioner pi.; -ftber/Aareknude c; -aberbruch m Aareknudebrok n; -anfall tu Krampeanfald n. krampfhaft krampagtig. [Spil n. Kran m Kran c; ^ auch Vinde c, Kranich m Trane c; Kran c. krank syg; daarlig.

Kränkelet f Sygelighed c; Skran-kränkeln skrante, være sygelig, kranken være syg; an et. - lide af noget, kranken krænke, fornærme; for-Kranken«... iu Zssgn: -anstalt f, -hans n Sygehus, Hospital w; -bericht m Sygeberetning, Bulletin c; -bett n Sygeseng c; -kaffe f Sygekasse c; -korb m Kurv c til Sygetransport; -kost f Sygemad, Diæt c; -lager n Sygeleje n; -Pflege f Sygepleje c; -pfleger(in f) m Syge-plejer(ske) c; -fasti m Sygesal c; -stube f Sygestue c; -trage f Sygebaare c; -träger m (irn Hospital) Portør c; -wagen m Hospitalsvogn c; -wärter(in f) m Sygeplejer(ske) c; -zimmer n Sygestue c, Sygeværelse n. krankhaft sygelig.

Krankheit f Sygdom c. fkrankheits-... in Zssgn: -bericht m Sygeberetning o; -lehre /"Patologi o; -stoff m Sygdomsstof, Smitstof n; -zeichen n Symptom n.

kränklich sygelig, svagelig. Kränklichkeit f Sygelighed c. Kränkung f Krænkelse c.

Kranz m Krans c; -binder tn

Kransebinder c; -jungfrau f Brudepige c. [c, Selskab n. Kränzchen n lille Kranse; Kreds kränzen kranse, bekranse. Krapfen m Kochk. Æbleskive c. Krapp m Krap c; Krapfarve c; -blumen f!pi. Krapblomster c/pl.; -färb er m Krap farver c. kraß kras.

Kraßheit f Krashed c.

Krater m Krater n.

Kratz-«..., kratz-... in Zssgn: -bürste f Metalbørste, Kradsbørste c; sig. F kradsbørstig Person c; -bürstig a. kradsbørstig; —eiscn n Skrabejern n; -fuß m Skrabud n.

Kratze f Skraber c; Uldkam, Karte c.

Krätze f Med. Fnat n; Skab n; kratzen kradse; klø; skrabe;

gnide (Violinen); karte.

Krätzer m Kradser c (ram og sur Vin).

krätzig fnattet; skabet, kranen kradse, klø. krans kruset, krøllet; sig. uordentlig, broget; -ziehen rynke. Krans-..., krans-... in Zssgn: -gezogen o. rynket; -haarig a. krølhaaret, krushaaret; -kohl tn Kruskaal c; -kopf m Krøltop c.

Kranse f kruset Halsstrimmel c;

Kalvekrøs n. kräuseln kruse; krølle; rynke; Krauseminze ^ f Krusemynte c. Krausheit f Krusethed, Krusning c.

Kraut n Urt c; Køkkenurt c; Kaal c; sig. Pode, Spire c; -■ garten m Kaalhave, Køkkenhave c; -hacke f Lugehakke c, Lugejern n; -junker tn Landjunker c; -markt m Grønttorv n.

Kräuter-... in Zssgn: -bier n Krydderøl n; -Händler m Grønthandler o; JFofe m grøn Ost c; JEiffett n Krydderpose o; -tee tn Krydderte c; -tøeinm Krydder-[uorden c. Krawall m Opløb n, Gade-ßranmtte f Halsbind n; Slips n. Krawattenmacher m Slipsfabrikant o; F (Wucherer) Aager-[Kreatur n. Kreatu'r f Skabning c; fig. Krebs tn Kræbs o; Med. Kræft c. Krebs-..., krebs-... in Zssgn: -artig a. kræbsagtig; kræftagtig; -» butter f Hummer smør n; -gang m Kræbsegang c; -leiden n Kræftlidelse c; -nase f Kochk. fyldte Kræbseskaller pi.; -• schaden m Kræftskade (auch sig.); -schere f Kræbseklo c; -suppe f Kræbsesuppe c. krebsen fange Kræbs. kredenzen kredense. [bakke c. Kredenzteller m Præsenter-Kredil m Kredit o; -bank f Kreditbank o; -brief m Kreditbrev, Kreditiv n. kreditieren kreditere.

Kreditiv n Kreditiv n.

Kreide f Kridt n; rote - Rødkridt n; schwarze - Sortkridt w; fig. tief in der - sein være dybt i Gæld.

Kreide-..., kreide-... tu Zsign: -felsen m Kridtklippe c; -haltig st. kridtholdig; -stift m Stykke n Skrivekridt; -wei ß a. kri'd-hvid; -Zeichnung f Kridttegning, Kultegning o. kreidig kridtagtig; af Kridt, Kridt-.

Kreis tn Cirkel c; Kreds c (auch fig.), Distrikt n; Sfære c. Kreis-..., kreis-... in Zssgn: -abschnitt m Segment n; -aus-schnitt m Sektor c; -bahn f Ringbane c; -bogen tn Cirkelbue o; -drehung f Rotation c; ^förmig o. kredsformig; -gericht n Kredsret c; -lauf m Kredsløb n; -linie f Cirkellinie c; -physikus tn Distriktslæge c; -rund st. kredsrund; -säge f Rundsav c; -stadt f Kredsstad c; -tag tn Kredsdag c. kreischen hvine, skrige.

Kreisel tn (Spielzeug) Top c. kreisen kredse; dreje rundt; hvirvle.

kreißen være i Barnsnød.

Krempe f (Hut-) Skygge c. Krempel 1. 0 f Karte c. 2. F m Kram, Skrammel n. krempeln karte; smøge op. krempen (den Hut) krampe op. Kremser m stor Charabanc c. krepieren krepere.

Krepp tn Krep, Krepflor n.

Kresse ^ f Karse c.

Kreuz n Kors n (a. fig.); Kryds n (a. J); Anat. Kryds n, Lænd c; (Karte) Kløver, Klør c.

Kreuz-..., kreuz-... in Zssgn; -ab-nähme s Nedtagelse c af Korset ; -band n Korsbaand n; -bra'v st. gru'ndhæderlig ;-bom m Vrietorn c; -fahrer tn Korsfarer c; -fahrt f Korstog n; \k Krydstog n; -feuer & n Krydsild c (auch fig.); -fidel a. sjæleglad; meget gemytlig; -gang m (im Kloster) Korsgang c; -• gasse f Korsgade, Tværgade c; -gewölbe n Korshvælving c; -« lahm «. krydslam, bovlam; --otter f Hugorm c; -» uub Ouer-züge tn/pl. Rejser c/pl. paa Kryds og tværs; -ri em en tn (für Pferde) Halerem c; -• ritter m Korsridder o; -schmerzen tn/pl. Lændesmerter c/pl., Hold ti; -schnabel m (Vogel) Korsnæb n; -spinne f Korsedderkop c; -sprung tn (beim Tanz) Korsspring, Entrechat n; -stich m Korssting n; -verhör n Krydsforhør n; ^weg m Kors-

sig; v/n. n!/ krydse.

[keri n.

vej o; -weise adv. korsvis, over Kors; -zng tn Korstog n. kreuzen lægge over Kors; krydse; sich - krydse sig; fig.korse [ser c.

Kreuzer tn Kreuzer c; \L Kryd-kreuzigen korsfæste.

Kreuzigung f Korsfæstelse c. Kreuzung f Krydsning c. Kribbelkopf F tn pirrelig Person c. kribbeln mylre, vrimle; krille. Krickelei /'(Schrift) Kragetæer pi.;

Ærgrelse, Ubehagelighed c. kriechen krybe (auch fig.), kravle, kriechend krybende (auch fig.). Kriecher m Kryber, Spytslikker c; Krybdyr n.

Kriecherei f Kryberi, Spytslik-Krieg m Krig c; fig. Strid, Fejde c; - führen føre Krig. kriegen 1. v/n. føre Krig, krige. 2. F v/a. faa.

Krieger m Kriger, Krigsmand c. kriegerisch kriger(i)sk. kriegführend krigsførende. Kriegs-..., kriegs-... in Zssgn: -» akademie f Officerskole, militær Højskole c; -artikel m/pl. jur. Krigsartikler cf pi.; -Bereit a.krigsberedt; dienstmKrigstjeneste c; Verklärung f Krigserklæring c; -flotte f Krigs-flaade c; -fuß tn Krigsfod c; -gefangene(r) s. Krigsfange c; -gefangenschaft f Krigsfangenskab n; -gericht Krigsret o; -gesetz n Krigslov c; -Handwerk nVaabenhaandværk n; -Heer n Krigshær c; -held m Krigshelt c; J&err m Krigsherre c; -« knecht m Krigskarl, Soldat c; -knust f Krigskunst c; -list f Krigslist c; -luftig a. krigslysten, kriger (i) sk; -macht f Krigsmagt c; -mann m Krigsmand c; -minister m Krigsminister o; -pflichtig a. værnepligtig; -rat tn Krigsraad n;

(Titel) Krigsraad o; -ruf tn Krigsraab n; Opraab n til Krig; Schauplatz m Krigsskueplads c; -schiff n Krigsskib n; -schule f Militærskole c; ostener f Krigsskat c; Krigskontribu-tion c; -Volk n Krigsfolk, Tropper pi.; -wesen n Krigsvæsen n; -zucht f Krigstugt, Mandstugt c; -zu g m Krigstog n. Krieke, Kriekente f Krikand c. Krim: die - Krim.

Krimina'l-... in Zssgn: -Beamter, -Polizist m Opdagelsesbetjent c; -gericht n Kriminalret c; -• gerichtsbarkeit f kriminel Jurisdiktion c; -gesetzbuch n Straffelovbog c; -richter m Straffedommer c.

Krimstecher m dobbelt Feltkikkert o.

Kringel m Kringle c; Kreds o. Krippe f Krybbe c. Krippen-Beißer, -setzer m Bet. Kryb bebider, Krybbesætter c.

Krise, Krisis f Krise c.

Kristall m (n) Krystal n. kristallen af Krystal, Krystal-. Kritik f Kritik c.

Kri'tiker m Kritiker c. kritisch kritisk, kritisieren kritisere.

Krittler tn smaalig Kritiker c. kritz(e)lig (v. d.Handschrift) gnidret kritzeln gnidre; kradse.

Krokodi'l n Krokodil c.

Krollhaar n Krølhaar n.

Kron»... in Zffgn: -auwalt m Kammeradvokat c; -Bewerber tn Kronprætendent o ; -erbe m Kronarving c; beuchter tn Lysekrone c; -Prinz m Kronprins c; -raub er m Tronrøver, Usurpator c.

Krone f Krone o. krönen krone.

Kronenorden tn Kroneorden e. Krönung f Kroning c.

Kropf nr (der Vögel) Kro c; Hals c; Med. Krop c; -gans f Pelikan c; -krauke(r) s. Kroppatient c; staube f Kropdue c. [stævne.) kröpfen: einen Baum - top-j kropfig kropagtig; krophalset. Kröte f Skrubtudse c; F kleine -Rolling, Unge c. [Skraber c] Krücke f Krykke c; X Ildrager,) Krückstock m Krykkestok c.

Krug m Krukke c; Krus n; (Dorf-) Kro c, Værtshus n; -Wirt m Kromand, Krovært c.

Krüglein n lille Krukke o, lille Krus n.

Kruke f Krukke, Dunk c. Krümchen n lille Krumme, Brød-krumme c; fig. Smule c.

Krume f Krumme, Brødkrumme c; (Ackere) Muldjord, Muld c. krüm(e)lig smuldrende,smuldret, krümeln smuldre, krumm krum;kroget; skæv; sig. -e Finger machen være langfingret; j-n - und lahm schlagen mørbanke En; slaa En fordærvet.

Krumm-..., krumm-... in Zssgn: -beiitig a. skævbenet, hjulbenet, kalveknæet; -buckel m Pukkel c; sig. Smigrer c; -» linig a. krumliniet; -rückig a. rundrygget; -schnabelnr (Vogel) Korsnæb n; -sein n Krumhed, Krogethed c; -stab m (e-S Bischofs) Krumstav c.

Krümine f Krumning c; Krumhed c.

krümmen krumme, bøje krum; sich - krumme sig, bøje sig; (v.Holz) slaa sig; vride sig; sich vor j-m - krybe for En. Krümmung f Krumning, Bøjning c; Drejning c; Bugtning c.

Krupp, -husten m Strubehoste c. Kruppe f (e-S Pferdes) Kryds *», Bagpart c.

Deutsch-dänisch.

Krüppel nr Krøbling c. krüppelhaft, krüppelig vanfør, in

valid.    [Roe c.I

Kruste f Skorpe c; (auf Wunden)/

Krustentier n Krebsdyr n.

krustig skorpeagtig; skorpet.

Kruzifix n Krucifiks n.

Krystall nr (n) s. Kristall.

Kübel nr Ballie c; Bøtte c.

Kubik'... in Zssgn: -fuß tn Kubikfod c; -meter n(m) Kubikmeter c; -Wurzel f Kubikrod c.

Küche f Køkken n; kalte - koldt Køkken, koldt Bord n.

Küchen-... in Zssgu: -ausgutz nr Køkkenvadsk c; -einrichtn« g f Køkkenudstyr n; -garten m Køkkenhave c; -gerät, -geschirr n Køkkentøj n; -junge nr Kokkedreng c; -Mut er n/pl. Køkkenurter c/pl.; -meister nr Køkkenmester c; -schrank m Køkkenskab n; -zettel nr Køkkenseddel, Spiseseddel c.

Kuchen nr Kage o; -backer nr Kagebager c; -blech n Kageplade c; -eisen n Vaffeljern n; -rad n Kagehjul n.

Küchlein n Kylling o.

Kuckuck nr Gøg c.

Kuckucksuhr f Kukkerur n.

Kufe f Kar, Bryggerkar n; (Schlitten—) Mede c; (Wiegen-) Gænge c.

Küfer m Bødker o; Kyper c.

Kugel f Kugle c; Billardbal o; Keglekugle c; Bøssekugle c.

Kugel-..., kugel-... in Zssgn: -abschnitt nr Kuglesegment n; --ausschnitt nr Kuglesektor c; -• fang nr Skydevold o; -fest a. bombefast, skudfast; -forur f Kugleform; -förmig a. kugleformet ; -loch n (Billard) Hul w, Pose c; -ru'itb a. ku'glerund; -spritze X f Kuglesprøjte c; --tee nr Kejserte o; -urne f Balloterings-Urne c; -wähl f

14

trug n.

[hed c.

[vitterlig.

Ballotering c; -ziehermKugletrækker c.

kugeln rulle, trille ; ballotere. Kugelung f Ballotation c.

Kuh f Ko c; -blunte H f Knb-beleje, Koblomme c; -brücke X f Kobrygge c; Banjerdæk n; -dünger m Kogødning c; -* euter n Koyver n; -fladen m Kokase c; -fleisch n Kokød n ; -glocke f Koklokke c; Kobjælde c; -haar n Fæhaar n/pl.; -Hirt m Kohyrde, Røgtere; -Pocken flpl. Med. Kokopper pi.; -Pockenimpfung f Vaccination c; -« reißen m Melodi c paa Alpe-hornet; -stall m Kostald c. kühl kølig; sig. kold.

Kühl»... in Zssgn: -apparat m Køleapparatn; -fas; n (Brauerei) Svalebakke c; -gefäß n Svalekar n; Vinkøler c; -mittel n Med. kølende Middel n; -ofen m Køleovn c; -raum w Kølerum n; -Irank m kølende Drik c; -trog m (Schmiede) Svale-[\lz Kuling c. Kühle /'Kølighed c; sig. Kulde c; kühlen køle, svale; (Getränke) frappere; seine Rache an j-m -tilfredsstille sin Hævn paa En. Kühlung f Afkøling c; Køling, Kølighed c. kühn dristig, kæk.

Kühnheit f Dristighed, Kæk-kula'nt kulant.

Kula'nz f Kulans c.

Kuli m Kuli c.

Kuli'sse f Kulisse c. kulminieren kulminere, kultivieren opdyrke, dyrke; sig. vedligeholde, dyrke; kultivere, civilisere.

Knltu'r f Dyrkning c; Kultur, Civilisation, Dannelse c. Kultur-..., kultur«... in Zfsgn: -fähig a. op dyrkelig; modtagelig for Civilisation; -geschichte

f Kulturhistorie c; -fnmpf m Kulturkamp c; -Volk n Kulturfolk n.

Kultus m Gudsdyrkelse, Kultus c; -minister m Kultusminister c.

Kümmel m Kommene; Kommenakvavit c; -Mstttdjen n Trekort n; -bruder, F stärke m Dranker c; -flasche, F -pulle f Snapseflaske, F Lærke e; -käse m Kommenost c.

Kummer m Sorg, Bedrøvelse c; Bekymring c; Modgang, Elendighed c.

kümmerlich kummerlig, jammerlig; fattig, tarvelig, kümmern lide Sorg, lide Nød; vantrives; ¹ v/a. angaa, vedkomme ; sich um et. - bryde sig om noget.

Kümmernis f Sorg, Modgang c. kummervoll sorgfuld; bedrøvelig. Kum(me)t n Stavtøj n, Kumte c; -geschirrn Kumtesele c, Kumtetøj n; -kissen n Kumtepude c. Kumpa'n m Fælle, Kammerat c; lustiger - lystig Fætter, gemytlig Fyr c.

kund bekendt, aabenbar jur. vitterlig.

Knud-..., kuud-... in Zffgn: -geben, -machen, -tun bekendtgøre, gøre vitterligt; sich -geben vise sig, ytre sig; -gebung f Bekendtgørelse c; Tilkendegivelse c; -machung f Bekendtgørelse, Offentliggørelse c; -• werden blive aabenbar, komme for Dagen, kündbar bekendt, aabenbar, jur. kündbar opsigelig.

Kunde m, Kundin f Kunde c. Kunde f Kendskab n; Efterretning, Underretning c. kundig kyndig (i); bekendt (med).

kündigen opsige.

tiden.

loren.

Kundschaft f Kundekreds, Søgning c; Underretning c; >X Spejderi n.

kundschaften spejde, spionere.

Kundschafter to Spejder, Spion o.

künftig kommende, tilkommende, fremtidig; adv. for Fremtiden, herefter; Jjin for Frem-[Haandten c.)

ßunfel f Rok, Spinderok c; Ten,j

Kunst f Kunst c; Kunstgreb n; (Wasser„) Vandkunst, Fontæne c; Künste pi. Kunster, Kneb pi.; schwarze „ Sortekunst, Magi o; (Kupferstich) den sorte Kunst, Mezzotinto c.

Kunst'..., kunst'... i« Lffgn: „• akademis f Kunstakademi n; „anstalt f Kunstanstalt c; Handdruck m Kunstudtryk n; tekni sk Udtryk n; „ausstellung /"Kunstudstilling c; „butter f Kunstsmør w, Margarine c; drechsler TO Kunstdrejer c; ^fertig a. kunstfæ'rdig; „fertigfeit f Kunstfærdighed c; „fleiß m Kunstflid, Industri c; „freund to Kunstven, Mæcen c; „gartner to Anlægsgartner c; „gärtneret f Anlægsgartneri n; „gemäß, „gerecht a. kunstrigtig, efter Kunstens Regler; „getriebe X n Farkunst c; „gewerbe n Kunstindustri c; „griff, „kniffm Kunstgreb n; „Halle f Kunstmuseum n; „handel to Kunsthandel c; „Handlung f (Laden) Kunsthandel c; „kammer f Kunstkammer n; „keuner to Kunstkender c; Liebhaber to Kunstelsker c; „los a. kunstløs; ukunstlet; „mäßig o. -----„gemäß; „neid to Kunstnid n; „reich a. kunstrig; „reiter(in /") to Berider(ske) c; „richter to Kunstdommer c; „sammlung /" Kunstsamling c; „schule s Kunstakademi n; „finn to

Kunstsans c; „sinnig a. kunstforstandig; „spräche f teknisk Sprog n; „springer m Voltigeur, Artist; „ftrnfce/"Chaussé c ; „stück n Kunststykke n; „• tifchler m Kunstsnedker c; „• tischleret f Kunstsnedkeri n; „trieb to Kunstdrift c; „verein to Kunstforening o; „Verlag to Kunstforlag n; „verständig a. kunstforstandig; „voll a.kunst-fuld, kunstrig; „Welt f Kunstverden c; „werk n Kunstværk n; „wert to Kunstværd n; „• toott n Kunstord n; „zweig to Kunstgren c.

Künstelei f Kunstlethed o; Ma-niererthed c.

künsteln: an etwas „ kunstle paa noget; v/a.forkunstle, overforfine.

Künstler to Kunstner c; Artist c; „stolz to Kunstnerstolthed c; „Werkstatt / Atelier n.

Künstlerin f Kunstnerinde c; Artistinde c.

künstlerisch kunstnerisk.

künstlich kunstig; uægte, for-[kedel c.

Küpe f Kar n, Ballie c; Farver-

Kupfer nKobber n; Kobbertøj n; Kobber, Kobberstik n; Med. Kobberrose c.

Kupfer«..., kupfer-... in Zssgn: „ader ^ f Kobberaare c; „aus-schlag to Kobberrose c; „druck to Kobbertryk n; „farben o. kobberfarvet; „geld n Kobberpenge pL; „gerät, „geschirr n Kobbertøj n; „haltig a.kobber-holdig; „hammer to Kobberværk n; „Hütchen n Kobber-fænghætte c; „utmijef Kobbermønt c; „platte f Kobberplade o; „rot a. kobberrød; „fchmied to Kobbersmed o; „stecher to Kobberstikker c; „stich m Kobberstik n; „werk n Bog c, Værk

[rød.

ning c.

in Zssgn: „sahrer m

n med Kobberstik; Kobberværk n. kupf(e)rig kobberholdig; kobber-fup sent 1. o. af Kobber, Kobber-; kobberrød. 2. v/a. forkobre; kobberforhude.

Kuppe /* Top, Bjergtop c; Fingerspids c; Sømhoved n. Kuppel f Kuppel c; „dach n Kuppeltag n.

Kuppelei f Kobleri, Rufferi n. kuppeln drive Rufferi; v/a. koble. Kuppelpelz m sig. Koblerløn c. Kuppelung f Kobling c.

Kuppler m Kobler, Ruffere; „ilt f Koblerske, Rufferske c.

Kur f Med. Kur c.

Kur-..., kur-... in Zfsgn: „fürst m Kurfyrste c; „futftciitumnKur-fyrstendømme n; „fürstin f Kurfyrstinde c; „fürstlich a. kurfyrstelig; „Haus n Kurhus, Kurhotel n; kurfyrsteligt Hus n; „liste f Kurliste c; „art m Kursted, Badested n; „Pfuscher tn Kvaksalver c; „schmied m Beslagsmed c; Dyrlæge c. Küraß & m Kyras n.

Kürassier m Kyrasser c.

Kurate'l f Kuratel, Værge-maal n.

Kurbel f Sving n, Krumtap c; „stange f Krumtapstang c; Welle f Krumtapaksel c.

Kürbis m Græskar n; „flasche f Kalebasse c.

KuriaTstil m Kancellistil c. Kurier m Kurer c; „zug ft m Eksprestog n. kurieren kurere, kurio's kuriøs, løjerlig. Kurre'ntschrift f Kursivskrift c. kurrig stridbar; vanskelig, sær. Kurs tn Kurs c; „bericht tn Kursberetning c; „blatt n Børsblad n; „buch ft n Rejseliste c. Kürschner tn Buntmager c; „-waren f/pl. Pelsvarer c/pl.

Kürschnerei f Buntmagerforret-[være i Omløb, kursieren (Geld,Gerücht) cirkulere, Kursivschrift f Kursivskrift c. Kursus m Kursus n.

Kurve f Kurve c. kurz kort; lille; kortvarig; „ und bündig kort og fyndig; „ und gut kort og godt; innern om kort Tid; über „ oder lang tidligere eller sildigere; vor „em for kort siden; j-n „ abfertigen give En kort Besked; „ angebunden kort for Hovedet; zu „ lommen komme tilkort; den kür-Seren ziehen trække det korteste Straa.

Kurz ..., kurz-... in Zffgn: „ntmig a. kortaandet, stakaandet; „* beinig a. kortbenet, lavbenet; ^sichtig a. nærsynet, kortsynet (auch sig.); „sichtigkeit f Nærsynethed, Kortsynethed c; j'w adv. kort og godt, kort sagt; „waren f/pl. korte Varer, Galan terivarer c/pi.; „Warengeschäft n Galanterihandel c; „weil /"Tidsfordriv, Morskab c; Løjer pi.; „weilig «. morsom, spøgefuld; „wierig a. kortvarig.

Kürze f Korthed, Kortvarighed t c; Kortfattethed c; in „ i Kort-

hed.    [forkorte. I

kürzen korte, afkorte; (die seit)) kürzlich nylig, for nylig.

Kuß m Kys n; „Hand f: j-m eine „Hand zuwerfen kysse paa Fingeren ad En; sig. mit „Hand med Kyshaand. küssen kysse.

Küste f Kyst, Strand c.

Küsten-

Kystfarer c; „fahrt s Kystfart c; „land n Kystland u; „wache f Kystvagt, Strandvagt c; „• zollwächter tn Krydstoldbetjent c.

Küster tn Degn c; Klokker c.

pz.

Kutsch-... in Møn: Jboif tn Buk o, Kuskesæde n; -kasten m Vognfading c; Vognmagasin n; -Pferd n Kørehest c.

Kutsche f Vogn c; Karet c.

Kutschen-... in Mø«: -feilster n Vognvindue c; -schlag m Vogndør c; stritt m Vogntrin n.

Kutscher t» Kusk e. kutschieren køre.

Kutte f Kutte, Munkekutte c. Kutteln f/pl. Kallun n, Indvolde

Kutter \1> tn Kutter c.

Kux $$ tn Bjergpart, Grube lod c.

Lab n Løbe; Osteløbe c; -magen m Kallun n. [læbe c; Flab c.

Labbe F f nedhængende Under-

labbern F labe; slikke.

Labe f Vederkvægelse s; strunk m Læskedrik c.

laben læske, kvæge, vederkvæge; sich - (an) læske sig (ved, paa).

labend kvægende, læskende.

Laberdan tn Laberdan, Kabliau c.

Laboratorium n Laboratorium n.

laborieren: an et. - lide af noget.

Labsal n, Labung f Vederkvægelse, Forfriskning c.

Labyri'nth n Labyrint c.

Lach-... in 3fføn: Jfrautpf tn Latter-krampe, Krampelatter c; -lust f Lattermildhed c; -luftig a. lattermild; -taube f Skogger-due c.

Lache f 1. Latter c; eine helle (oder laute) - aufschlagen slaa en høj Latter op. 2. Pøl, Pyt; Sump c.

lächeln smile.

Lächeln n Smilen c, Smil n.

lachen le; sig. smile.

Lachen n Latter o.

lachend leende; sig. smilende; -e Erben glade Arvinger; -e Fluren smilende Vange.

Lacher tn Grinebider c. [at le.I lächerlich latterlig; tilbøjelig tilj Lächerlichkeit f Latterlighed c. Lachs tn Laks o; -foreffe /"Ørred, Laksørred c.

Lachter ^ f (n) Favn c.

Lack tn Lak c (n); Lakfernis c; ^ (Gold-) Gyldenlak c; -sirnis m Lakfernis c; -leder n lakeret Læder o; -stiefel m lakeret Støvle c.

lackieren lakere; fernisere.

Lackierer tn Lakerer c.

Lackmus n Lakmus c.

Lade f Kiste c, Skrin n; Skuffe c; offentlig Kasse c.

Lade-... tn Møn: -brief tn Konos-sementn; -brücke /"Landgangsbro c; -kran tn Lossekran c; -rampe W f Godsrampe c; -• raum vL tn Lastrum n, Last c; -schiff n Lægter c; -stock tn Ladestok c.

Laden tn Butik c; (Fenster-) Skodde, Vinduesskodde c; -diener tn Butikssvend, Kommis c; -eilt» richtung f Butiksinventar n; -» f enfietnButiksvindue n; -Hüter tn overliggetVare c; -Mädchen n Butiksjomfru c; -preis tn Butikspris c; -schwengel F tn Diskespringer c; -tisch tn Disk c.

Ladung /"Læsning c; Ladning c; Læs n; Indbydelse c; jur. Stævning o.

Ladungs-... in Møn: -Platz m Ladeplads c; -schein tn Konos-sement n.

Lafette X f Lavet c.

Laffe tn Laps c; Gæk, Nar c.

Lage f Beliggenhed c; Stilling c (auch sig.); Situation c; Lag n;

X Salve c; st- Lag n; volle -glat Lag n.

Lager n Leje n; X Lejr e; Lager, Vareoplag n; Tøndelad w; Bundfald n; -aufsehet tu Pakhusforvalter o; -bier n Lagerøl n; -buch n Lagerbog c; -geld n Pakhusleje c; -Haus n Pakhus n; -Hütte X / Lejrbarak c; Jforn n Landw. Leje-korn n; oplagret Korn n; ^ miete / Pakhusleje c; -platz »n Stabelplads c; X Lejrplads o; -raunt m Lagerrum, n; -statt, -statte /Leje, Hvilested n; -« Verwalter m Pakhusforvalter c; -Verzeichnis n Inventarfortegnelse o.

Lageri'st m Lagerkommis c.

lagern ligge, hvile; ligge paa Lager; X ligge i Lejr; v/a. lægge ned; lægge paa Lager, oplagre; X lægge i Lejr; sich - lægge sig ned; lejre sig; (Korn) gaa i Leje.

lahm lam; halt; sig. lammet, mat, daarlig.

lähmen lamme, lamslaa.

Lahmheit / Lamhed c.

Lahmlegung / Lammelse c.

Lähmung / Lammelse, Lamhed c.

Lahn m Lahn c.

Laib m helt Brød n; hel Ost c.

Laich m Leg, Fiskeleg, Rogn c; -Platz m Legeplads c; -zeit / Legetid c.

laichen (v. Fischen) lege.

Laie m Lægmand, læg c; ulærd, uforstaaende o.

Laien-... in Zssgn: -bruder m Lægbroder c; -Priester m Lægprædikant c; -schwester / Læg-søster o.

Lakai m Lakaj c.

Lake / Lage, Saltlage c.

Laken n Lagen n; i Sejl n; (für Tote) Ligklæde n.

lako'nisch lakonisk.

LakrPtze / Lakrids c.

lallen lalle, stamme.

Lambertsnuß / lombardisk Nød c.

lamentieren lam entere, jamre.

Lamm n Lam n.

Lamm-..., lamm-... inZssgn -. -braten m Lammesteg o; -fromm o. from som et Lam; -herzig a. blid; ængstelig, forsagt; -(s)-geduld / engleagtig Taalmodig-hed c; -wolle / Lammeuld c.

lammen læmme, kaste Lam.

Lämmer-... in Zssgn: -geier m Lammegrib c; -tooIfe/Lamme-sky c.l.    spion c.)

Lämpchen n lille Lampe, ;Lam-|

Lampe / Lampe c; (Steh-) Standlampe c; Bordlampe c.

Lampen-... in Zssgn: -anzünder m Lampetænder c; -decke / Lysdug c; -dacht m Lampevæge c; -fiebern (Theater) Lampefeber 6; -glocke / Lampekuppel c; -ruß m Lampesod c; -schirm m Lampeskærm c; -teller m Lampebakke c; -Zylinder tn Lampeglas n.

Lamprete / (Fisch) Lampret c.

Land n Land n; Mark, Jord c; Provins c; ans - i Land; auf dem -e paa Landet; außer -es udenlands; über - gehen gaa af By, gaa hjemmefra; zu -c til Lands.

Land-..., land-... in Zssgn: —adel m Landadel o; -tttniee / Landarmé c; -aufenthalt m Landophold n; -ban m Agerdyrkning c, Landbrug n; -bauer m Agerdyrker, Landbruger c; -« besitzet m Jordej er, Proprietær c; -bevolkerung / Landbefolkning o; -brief trog et m Landpostbud n; -euge/Landtange o; -fahret m Landstryger c; -flüchtig a. landfly'gtig; -fremd a. udenlandsk; vildfremmed; -friede m Landefred c; -gang 4/ m

c.

stander c.

[maler c.

Landlov o; -geistliche(r) s. Landsbypræst c; -gemeinde f Landkommune c; -gericht n Domstol c for Landet (modsat Byen); -graf m Landgreve c; -Qtajin f Landgrevi'nde c; -gut n Landejendom o; -hans n Landsted n, Villa c; -jäger m Gendarm c; -karte f Landkort n; -kundig o. almindelig bekendt; -kutsche / Dagvogn, Diligence o; -läufig a. som er Skik og Brug i Landet, almindelig; -leben n Landliv n; -» leute pi. Landmænd pi.; Landfolk pi.; -macht f Landmagt c; -Mädchen n Landsbypige c; -« mattn m Landmand c; -Partie f Landtur c; -Plage f Landeplage c; -Pomeranze F f “Guds Ord n fra Landet’’; -rat m Landraad, Amtmand c; -ratte F /"Landkrabbe c; -recht n Landret c; -regen m Landeregn c; -tetter m ridende Gendarm c; -richter m Herredsfoged c; -rücken mLandryg o; -see m Indsø c; -seuche f Epidemi c; -sitz m Landsted n; -spitze f Pynt, Odde c, Næs n; -stadt f Provinsby c; -stände m/pl. Stænderforsamling c; -• straße f Landevej, Chaussé c; -streichet m Landstryger, Vagabond c; -strich m Landstrøg n; Egn c; -sturm X m Landstorm c; -tag m Landdag c; -tier n Landdyr n; -vogt m Amtmand c; -Volk n Landbefolkning c; Bønder pi.; -• toeljr X f Lande værn n; -wein m Landvin c; -wind m Fralandsvind c; -Wirt m Landmand c; -Wirtschaft f Landbrug n; -« wirtschaftlich a. agerdyrkende; Landbrugs-; -zunge f Landtunge c.

Landauer m (Wagen) Landauer

landen lande; gaa i Land; v/a. landsætte.

Ländereien f/pl. Jordegods n, Jorder, Landejendomme pi.

Ländersucht f Erobringslyst c.

Landes-... in Zfsgn: -angehörigkeit f Undersaatsforhold n, Indfødsret c; -beschreibung f Topografi c; -färben f/pl. Landets Farver c/pi.; -fürst, -Herr m Landsherre o; -Herrschaft s Regeringsmagt c; den regerende" Fyrste og hans Familie; -Hoheit f Landshøjhed c; -kind n indfødt c; -kirche f Statskirke o; -münze f Rigsmønt c; -« obrigkeit f Landets Regering c; Landsøvrighed c; -schuld f Statsgæld c; -spräche f Landets Sprog n; -traner f Landesorg o; -vater mLandsfader, Fyrste c; -Verräter m Landsforræder c; -Verweisung f Landsforvisning c; -Verweser m Rigsfortbondsk.

ländlich landlig; provinsiel,

Lands«... in Zfsgn: -knecht m Landsknægt o; -mann m, -. mamtin f Landsmand c; -leute pi. Landsmænd pi.

Landschaft f Landskab n; Stænderforsamling c..

landschaftlich landskabelig; landlig, provinsiel; Stænderforsamlingens.

Landschaftsmaler m Landskabs-

Landung /'Landing c; Landgang c; X Landsætning c.

LandungS-... in Zsign: -brücke s Landgangsbro o; -Platz m, -» stelle f Landgangssted n; -• truppen X f/pZ. Landgangstropper pi.

lang lang; drei Zahre - i tre Aar; jähre- i Aarevis; sein Leben - hele sit Liv; eine Zeit-i nogen Tid.

Lang-..., lang-... in Zfsgn: -armig

, langt fra; noch - nicht ikke for det første; F das ist - gut det er evig godt.

Länge f Længde o; auf die - i Længden; in die -, der - nach paa langs, efter Længden; et. in die - ziehen trække noget i Langdrag.

langen række, naa; slaa til, være tilstrækkelig; nach et. - række efter noget; vja. række, lange.

Längendurchschnitt m Længdesnit

sig.

[seneste.

a. langarmet; -atmig a. som har langt Vejr; sig. langtrukken; -baum m Langvogn o; -beinig a. langbenet; -finger m Langfinger, Tyv c; -haarig a. langhaaret; -jährig a. mange-aarig; -mut, -mittigf cit f Langmodighed o; -mutig a. langmodig ; -ohr n Langøre, Æsel n; -ohrig a. langøret; -schläfer m Syvsover o; -weilen vfa. kede; sich -weilen kede sig; --Weilig a. kedelig, kedsommelig; -weiligkeit /‘Kedsommelighed o; -wierig a. langvarig; -wierigkeit f Langvarighed c. lange adv. længe; es ist - her det er længe siden; - nicht ikke nær

Längengrad m Længdegrad c. Langeweile f Kedsomhed, Kedsommelighed o; - haben kede [oval.

länglich langagtig; -rund aflang, längs langs med. langsam langsom.

Langsamkeit f Langsomhed o. längst a.længst; adv. forlængst, for længe siden, längstens i det længste, i det Lanze f Lanse o, Spyd n. Lanzen«... in Zsign: -reitet & m Lansene'r o; -rennen, -stechen n Dystløb, Turnering c.

Lanzette f Lancet c.

Lappalie, Läpperei f Bagatel c.

Lappe, Lappland er m Laplænder c. Lappen m Lap, Kind c; Las, Pjalt c; Viskestykke n. Lapper-..., läpper-... in Zsign: Schulden s/pl. Klatgæld c; -> weise adv. klatvis. läppern plukke sammen, samle klatvis; sich zusammen- løbe [slunken, lappig pjaltet, laset; slatten, läppisch taabelig, tosset, fjollet. Lärche H f Lærk o, Lærketræ n. Lärm m Støj, Larm c, Spektakel n; Alarm c; - schlagen slaa Alarm.

lärmen støje, larme, lärmend stegende, larmende. Lärmer m Spektakelmager c. Larve f Maske e; F Ansigt, Fjæs n; Uhyre n; Zool. Larve c. lasch, laß træt; lad, doven.

Lasche (Nähterei) Kile o; Lommeklap c; Skorem c; (an Schienen) Lask, Laskning o.

Laschheit, Laßheit f Træthed o;

Ladhed, Dovenskab o. lassen lade; overlade; lade gaa, lade være; efterlade, glemme ; undlade, lade være med ; laß I lad være 1 laß das! lad være med det! laß mich! lad mig være i Fred! ich habe ihn dies Buch lesen - jeg har ladet ham læse denne Bog; vfn. von et. -lade være med noget, opgive noget.

lässig lad, doven; skødesløs. Lässigkeit/'Ladhed c; Skødesløshed c.

läßlich tilgivelig; overbærende. Last f Læs n; Byrde c (auch sig.); Ladning c; (Maß) Kommerce-læst c; si/ Last o, Lastrum n; -en pi. Skatter, Afgifter c/pl.; -fuhrwerk n Arbejdsvogn o; -geld n Tonnage o; -Pferd n Pakhest o; -schiff n Fragtskib n; -tiet n Lastdyr «; -träger m

tetsfri.

bespotte.

Lästerung f Bagtalelse c; Belästig besværlig; ubehagelig. Lästigkeit f Besværlighed c;

Ubehagelighed c.

Lasu r m (Farbe) A'zur, Ultramarin n; Min. Lasursten c. Latein n Latin c; -schule f Latinskole c.

Lastdrager, Drager c; -wagen m Arbejdsvogn c. [tungt.) lasten tynge; fig. trykke, hvilej Lasten-..., lasten-... in Zffgn: -auf-zng m Godselevator c; -frei a. skattefri; servitutfri; priori-[Hule c.

Laster n Last c;    Lastens

Läster-..., läster-... in Zffgn: -chro-nik f Bysladder c; Skandalehistorie c; -maul n ond Tunge, Bagvadsker c; ^tcbe/"Bagvad-skelse c; -sucht f Bagtalesyge c; -süchtig a. bagtalerisk; -• zunge f — -maul. [ter c.) Lästerer m Bagtaler c; Bespot-J lasterhaft lastefuld. Lasterhaftigkeit f Lastefuldhed c. lästerlich bagtalerisk; bespottelig ; skammelig, lästern rakke ned paa; bagtale;

[spottelse c.

lateinisch latinsk.

Laterne f Lygte c; 4/Lanterne c. Laternen-... in Zssgn: -anstecker, -anzünder m Lygtetænder c; -Pfahl m Lygtepæl c.

Latsche f Tøffel, Slæbe, ned-traadt Sko c; fig. F Sjuske, Sjokke c.    [sjokke.)

latschen slæbe med Fødderne ;j Latte f Lægte c.

Latten-... in Zffgn: -Nagel m Lægtesøm n; -tur f Stakit-laage, Tremmedør c; -verschlag m Lægtevæg, Tremmevæg c; -Werk n Tremmeværk n; -zaun m Stakit n.

Lattich ^ m Salat o.

Latwerge f Med. Latværge o.

Latz m Livstykke n; Lommeklap c; Bukseklap c; Smække c; -schürze f Forklæde n med Smække.

lau, -warm lunken; lun.

Laub n Løv n; Løvværk n; Kartensp. Spader c; -fall m Løvfald n; -frösch m Løvfrø c; -• holz n Løvtræ n; -hüttenfest n Løvsalsfest c; -säge f Løvsav c; -hmlb m Løvskov c; -werk n Løvværk n.

Laube f Løvhytte c, Lysthus n. Laubengang m Løvgang c; Buegang c.

laubig løvfuld, løvrig.

Lauch ^ m Løg c.

Sauer /* Lur; auf bet - paa Lur lauern lure; lytte; auf et., j-n -lure paa noget, En.

Lauf m Løb n; \L Fart c; Brunst, Brunsttid c; (Jagd) Ben n; (am Gewehr) Løb n; «T Løb n; -bahn f Løbebane c; abrücke f Gangbro c; -bursche nr, -junge m Løbe-dreng c; efeuer n Løbeild c (a. fig.); -graben & m Løbegrav c; -paß m Løbepas n; schritt X m Løb n; -zettel m Løbeseddel c.

laufen løbe; fig. forløbe, gaa; das läuft auf eins hinaus det kommer ud paa eet. [dende.] laufend løbende, (v. Wasser) rin-J Läufer m Løber c (a. Schach); i Løb n; (Treppen-) Løber c. läufig, läufifch parrelysten.

Lange f Lud c. laugen lude, udlude.

Laugen»..., laugen-... in Zssgn: -artig a. ludagtig, Chem. alkalisk; -ftjrije f Lu daske c; -faß n Ludkar n; -salz n Potaske c. Lauheit, Lauigkeit f Lunkenhed c; Lunhed c. lanlich lunken; lun.

Laune fHumø'rn; Lune, Indfald n; Hu'mor c.

lamt enh af Flunefuld. Launenhaftigkeit f Lunefuldhed c. launig i godt Humør; spøgefuld; humoristisk, launisch ----- launenhaft.

Laus f Lus c. lauschen lytte; lure. lauschig hyggelig, stille. Lausejunge P m Lusangel c. lansen lyske; sig. gennemprygle, klø.

Lauserei P f Gnieri n; Bagatel c. lausig luset; sig.Pussel, lumpen, laut 1. a. lydelig, høj; offentlig, bekendt; adv. højt, højlydt. 2. prp. ifølge, efter; overensstemmende med.

Laut m Lyd c.

Laut-..., laut-... in Zffgn: ^gesetz n Lydlov c; ^.lehre f Lydlære c; ^los o. lydløs; ^Verschiebung f Lydforskydning c; ^zeichen n Lydtegn n.

lautbar offentlig, bekendt;

werden rygtes.

Laute J' f Lut c.

Läut(e)-... in Zffgn: ^.apparat m Ringeapparat n; ^tocrf «T n Klokkespil n; Alarmapparat n. lauten lyde; give Lyd. läuten ringe.

Lautenschläger m Lutspiller o. lauter 1. ren, pur; ublandet. 2. lutter, bare; das sind ^ Lügen det er Løgn alt sammen. Lauterkeit f Renhed o; sig. Ubestikkelighed c.    [finere.)

läutern lutre, rense, klare; raf-J Läuterung f Lutring, Rensning c. lautieren stave efter Lydmetoden.

Lava f Lava c.

Lavendel H m Lavendel o. lavieren nL krydse.

Lawine f Lavine c. lax laks, løs, slap.

Laxa'ns f Laksati'v n. laxieren laksere.

ßajare'ttn Lazaret n; fliegendes w Ambulance c.

Leb-..., leb«... in Zffgn: fluchen m Honningkage c; JFüdjlet m Honningkagebager c; ^los a. uden Liv, livløs; ^.losigkeit f Livløshed, Sløvhed c; ^tag m: mein^tag hele mit Liv; ^zeiteu: bei meinen „zeiten i min Levetid; ^zelten nr—fluchen.

Lebe-..., lebe-... in Zffgn: ^ho'ch n Leve, Hurra n; Jtang adv.: mein ^lang hele mit Liv; ^rnann m Levemand, Verdensmand c; ^.wclt /"denVerden, hvor man morer sig; ^wo'hl n Levvel, Farvel n.

leben leve; er hat zu „ han har sit Udkomme; er lebe hoch I han leve! es lebe der König ! Kongen level j-n ^ lassen drikke Ens Skaal; „ und ^ lassen leve og lade andre leve; ^ Sie wohl I levvel, farvel!

Leben n Liv n; Levnet n; Leve-maade c; Levnetsbeskrivelse c; Livlighed, Liv n.

lebend levende, i Live.

lebe'ndig le'vende; livlig.

Lebendigkeit f Li'vlighed c.

Lebens-..., lebens-... in Zffgn: ^alter n Levealder c; ^art f Levevis c; Levemaade c; ^bedingung s Livsbetingelse c; ^beschreibuug f Levnetsbeskrivelse c; ^.fähig a. levedygtig; Fähigkeit f Levedygtighed c; aftage/"Li vs-spørgsmaal n; ^gefahr f Livsfare c; ^gefährlich a. livsfarlig; ^geister m/pl. Livsaander c/pl.; ^groh o. i Legemsstørrelse; ^größe f Legemsstørrelse c; straft f Livskraft c; etting, klanglich a. livsvarig; .Jauf tn Levnetsløb n; glicht n Livslys n; ^luftig o. livslysten, livsglad; ^mittel n Lev-netsmiddel, Fødemiddel n; ^ müde o. livstræt; ^.Notdurft s

ubeskreven.

Livsfornødenheder c/pl.;    „•

Prozeß tn Livsvirksomhed c; „regel f Leveregel o; „fait a. livstræt; „stellun g /^Livsstilling c; „strafe f Livsstraf c; bei „■ strafe under Dødsstraf; „über» druß m Livslede c; „unterhalt tn Livsophold n; „Versicherung f Livsforsikring c; „Wandel tn Livsvandel o; „weife f Leve-maade, Levevis c; „zeit/>Livstid c; auf „zeit for Livstid. Leber /" Lever c; „fleck tn Med. Leverplet c; Fregne c; „leiden n Leversygdom c; „tran tn Levertran c; „wurst /"Leverpølse c. lebhaft livlig, levende. Lebhaftigkeit f Livlighed c. lechzen tørste; fig. vansmægte. Leck >L tn (n) Læk o. leck \L læk, utæt. lecken 1. v/n. være utæt, rinde, lække; dryppe. 2. v/a. slikke, lecker lækker; lækkersulten; kræsen.

Lecker-... in Zssgn: „bisien m Lækkerbid c; „maul n Slikmund c.

Leckerei f Lækkeri n, Lækkerbid c; Slikkeri, Kysseri n. leckerhaft ----- lecker.

Leckerhaftigkeit f Lækkerhed c; Slikmundethed c; Kræsenhed o.

Leder n Læder n; Skind n, Hud c; „band tn Læderbind n; „• bereiter tn Garver, Felbereder c; „handel tn Læderhandel c; „handler tn Læderhandler c; „Handschuh tn Skindhandske c; „haut / Anat. Læderhud c; „» tierne« tn Læderrem o; Strygerem c; „zeug & « Lædertøj n; „zucker tn Lædersukker n, Brystlim c; „zurichtet tn bereiter.

ledern af Læder, Læder-; stiv, ubevægelig; filistrøs; kedelig.

ledig (von) tri (for); ugift; ledig; tom.

lediglich kun, udelukkende.

Lee <£* f Læ, Læside o. leer tom (auch fig.); ledig; blank, [Rum n. Leere /"Tomhed s (auch/iA.); tomt leeren tømme; sich „ tømmes. Lega't 1. m Legat, pavelig Gesandt c. 2. n Legat n. legen lægge; j-m et. „ forbyde En noget, forhindre En i noget; Geld an et. „ sætte Penge i noget; sich schlafen „lægge sig til at sove; fig. sich auf et. „lægge sig efter noget; Karten „ lægge Kort op.

Lege'nde f Legende c. legendenhaft legendeagtig, legieren legere.

Legierung f Legering c. Legitimation s Legitimation c. Legitimationspapiere n/pl. Legitimationspapirer ns pi.

Leh(e)n n Len n; Forlening c; „dienst tn Lenstjeneste c; „» Pflicht f Lenspligt c; „recht n Lensret c.

Leh(e)nS«... in Zssgn: „Herr m Lensherre c; „mann tn Lensmand c.

Lehm tn Ler, Blaaler n; „boden m Lerjord c; „grube f Lergrav c; „Hütte f klinet Hytte c; „* maner, „wand f klinet Mur, Lervæg c.

lehmicht, lehmig leragtig, leret. Lehn»... in Zssgn: „bank fBænk c med Rygstød; „feffel, „stuhl tn Lænestol c.

Lehue f Rygstød n; Rækværk n;

Skraaning, Skrænt c. lehnen v/n. hvile, støtte sig; hælde; v/a. læne, støtte; sich „ læne sig, støtte sig.

Lehr»..., lehr«... in Zssgn: „amt n Lærerembede n; Professorat n; „anstalt f Læreanstalt c*

levende.

-brief m Lærebrev n; -buch n Lærebog o; -bursche m Læredreng c; -gebäude n System n; -gelb n Lærepenge pl.; -Herr m Handw. Mester o; -jähr n Læreaar n; -junge m = -« bursche; -nreister m Læremester c; -Plan nt Undervisningsplan c; -reich a. lærerig; -sah m Læresætning o, Dogme n; -spruch m Sentens, Aforisme c; -stand m Lærerstand c; -stoff mUndervisnings-stof n; -stuhl m Lærestol c; -stunde f Undervisningstime, Time c; -zeit f Læretid o.

Lehre f Lære c; Lærdom c; Rettesnor c; Model, Skabelon c; aus der - laufen løbe af Lære; in der - sein staa, være i Lære; in die - geben, tun sætte i Lære.

lehren lære; undervise, give Undervisning.

Lehrer m Lærer c; -bildungs-austalt f Seminarium n; kollegium n Lærerkorps n; konferenz f Lærermøde n; -» seminar n Seminarium n.

Lehrerin f Læreri'nde o.

Lehrling m Lærling o.

Leib m Legeme n, Krop c; Livstykke, Liv n; Mave c, Underliv n; bei lebendigem -e i levende Live; gut bei-e fein være velnæret; beileibe nicht for Guds Skyld ikke.

Leib-..., leib-... in Zffgn: -arzt m Livlæge c, -binde f Livbaand n; Skærf n; Mavebælte n; -• ei'gene(r) s. li'vegen c; -ei'gen-schaft f Li"vegenskab n; -garde f Livgarde c; -gedinge n Pension, Apanage c; Aftægt c; -« gericht n Livret c; -rente f Livrente c; -rock m Livkjole c; -» schmerzen m/pl. Mavepine c; -. schneiden n Kolik c; -speise f

Livret c; -wache f Livvagt c; -Wäsche f Linned, Lintøj n. Leibchen n Kjoleliv n; Livstykke n.    [han gaar og staar. 1

leiben: wie er leibt und lebt somj Leibes-... in Zssgn: -beschaffenheit f Legemsbeskaffenhed c; -erbe m Livsarving c; -frucht /‘Livs-frugt c, Foster n; -große / Størrelse, Højde c; -kraft /" Legemskraft o; aus -krä'ften af alle Livsens Kræfter; -» Nahrung f Føde c; -Öffnung f Med. Aabning c; -strafe s korporlig Straf c; -Übung f Legemsøvelse c; -Verstopfung f Med. Forstoppelse c. leibhaft, leibhaftig livagtig; lys-dødelig, leiblich legemlig, korpo'rlig; Leichdorn m Ligtorn c.

Leiche f Lig n; Med. Kadaver n;

Ligbegængelse c.

Leichen»..., leichen-... in Zfsgn: -artig a. ligagtig; -bahre fhig-baare o; -begängnis n Ligbegængelse c; -bitter m Bedemand c; -bla'ß a. li'gbleg; -dicb m Ligrøver c; -srau f Kone c, som klæder Lig; -gebühr s Begravelsesomkostninger pl.; -geruch m Liglugt c; -gernst n Katafalk c; -gist n Med. Liggift c; -Halle / Lighus n; --Hemd n Ligskjorte c; -rede /" Ligtale c; -schandung f Gravrøveri n, Ligplyndring c; -« schauhausn. Druknehus, Lighus n; -starre /‘Dødsstivhed c; -stein m Gravsten, Ligsten c; -träger m Ligbærer c; -tuch n Ligklæde n; -Verbrennung f Ligbrænding c; -Verbrennungsofen m Ligbrændingsovn c; -wagen m Ligvogn c; -zug m Ligtog n. Leichnam m Lig n; dødt Legeme n, Krop o.    [lig.

leicht let; nem; bekvem, mage-

(af).

tion c.

[let Søvn c.

Leicht-..., leicht-... in Zffgn : „blutig a. med let Blod, sig. letsindig; „fertig ct. letsindig; letfærdig; „fertigfeit f Letsindighed c; Letfærdighed o; „fuß m Galfrans c; „füßig ct. letfodet; fig. letsindig; „gläubig a. lettroende ; „gläubigkeit f Lettroenhed c; „hi'n adv. let henkastet; overlegent; „stimm Letsindighed c; „sinnig st. letsindig.

Leichter m, Leichterschiff n Læg-

Leirhtigkeit f Lethed o.

leid: es tut, ist mir „ det gør mig ondt; Sie tun mir „ jeg beklager Dem; sich et. „ sein lasten være bedrøvet over noget, fortryde noget.

Leid n Fortræd c; Sorg c; jm et. zuleide tun gøre En Fortræd; „ tragen (um) bære Sorg (for).

Leid-..., leid-... in Zffgn: „erfüllt ct. sorgfuld; „tragende(r) s. sørgende c; „wesen n Bedrøvelse, Sorg c.

leiden lide; taale; finde sigi; tillade; kunne lide, synes om; r/n. (an) lide (af); (bon) taale

Leiden n Lidelse o; Smerte, Sorg o; Med. Sygdom, Affektpassiv.

leidend lidende, syg; uvirksom, Leidens-... in Zffgn: „geführte tn Lidelsesfælle c; „geschichte f Pasåionsliistorie c.

Leidenschaft f Lidenskab c. leidenschaftlich lidenskabelig, leider! des værre! „ Gottes!

Gud bedre det! leidig led, fæl, ubehagelig, leidlich taalelig; adv. nogenlunde.

Leier f Lyre c (auch fig.); Lire c; Lirekasse c; fig. die alte „ den gamle Vise; „kasten tn Lirekasse c; „mann m Liremand c.

leiern spille paa Lirekasse;

lunte, drive af Sted.

Leih-... in Zffgn: Bibliothek f Lejebibliotek n; „hans n Assistenshus, Laanekontor n. leihen laane; udlaane.

Leiher m Laaner c; Udlaaner c. Leim m Lim c.

Leim-..., leim-... in Zffgn: „artig a. limagtig; „färbe f Limfarve c; „rute, „stange f Limpind c. leimen lime; fange paa Limpind; fig. snyde, trække op. leimig limagtig; limholdig.

Lein tn Hør c; Linned n; „atier m Hørager c; „öl n Linolie c; „Pfad m Trækvej c; „same m Hørfrø n; „wand f Lærred" n; „Weber m Linnedvæver c; „« iucbcrei /"Linnedvæveri n; „zeug n Lintøj n.

Leine f Reb n, Snor c; st Line c. leinen linned, Lærreds-.

Seilten n Linned, Lærred n; „• damast m Linneddamask n; „» garn n Hørgarn n; „waren //pZ. hvide Varer pZ.; „zeug n Lintøj, Linned n. leise sagte; let; svag; „r Schlaf Leise-..., leise-... in Zffgn: „tretet m sig. Kryber c; Luskepeter c; „■ treterci f Kryberi n; Luskeri «; „treterisch a. krybende; luskende.

Leiste /'(Tischlerei) Liste c; Klædeliste, Bort c; Anat. Lyske c. leisten yde, præstere; einen Eid „ aflægge Ed; Folge „ adlyde ; efterkomme; j m Gesell-schüft „ gøre En Selskab. Leisten m (Schuhmacherei) Læst c. Leifteubruch m Med. Lyskebrok n. Leistung f Ydelse, Præstation c. Leistungs-..., leistungs-... in Zffgn: „fähig a. (v. Firmen) leveringsdygtig, solid, solvent; (b. Personen) arbejdsdygtig; (bon Maschinen) produktiv; „fähigkeit f

ter.

Sorterer c.

Leveringsdygtighed c; Arbejdsdygtighed c; Produktivitet o.

Leit-... in Zsign: -artikel tn (in Zeitungen) ledende Artikel c; -fetben m Ledetraad c; -hammel m Klokkefaar n; /igr. F Leder, Anfører c; -hund m Sporhund, Støver c; -seil n (Jagd) Hundeline c; Køreline c; Jern tn Ledestjerne c. leiten lede, føre; styre.

Leiter 1. tn Leder, Fører c. 2. f Stige c; /igr. Skala c; -» sprosse f Stigetrin n; -hmgen tn Høstvogn c.

Leitung f Ledelse c; Styrelse, Bestyrelse c; Ledning c. Leitungs-... in Zsign: -braht tn Ledningstraad c; -rohr n Ledningsrør n; -vermögen n Ledningsevne c.

Lektion f Lektie c; Lektion c; Forelæsning c.

Lektions«... in Zsign: -katalog m Lektionskatalog c (n); -plan m Skoleskema n.

Lende f Lænd c; Hofte o; Laar n. Lende«'..., leitbeu»... in Zsign: Jbtnten tn Mørbrad o; -gegenb f Lænd c; -lahm a. hoftebrudt ; -stück n Nyrestykke n; -weh n Lændesmerter c/pl. lenkbar styrbar, regerlig. Lenkbarkeit f Styrbarhed, Reger-lighed o.    [styre, dreje.)

lenken lede, styre; henlede; v/n.j Lenker tn Leder, Styrer o. lenksam let at lede, styre; føjelig.    [lighed c.l

Lenksamkeit f Bøjelighed, Føje-} Lenkstange M> f Styr n.

Lenz tn Yaar c, Foraar n. Leopa'rd tn Leopard c.

Lerche f Lærke c.    [ketræk n.l

Lercheu-streichen n, -strich m Lær-J lernbegierig lærelysten, lernen lære, modtage Under-

Leuchte

visning; kennen - lære at Ken-

L es art f Læsemaade c.

lesbar læselig.

Lesbarkeit f Læselighed c.

Lese f Indsamling c; Høst, Vinhøst c.

Lese-... in Zsign: -buch n Læsebog c; -Holz n opsanket Ris-, Grenebrænde, Kvas n; -kabinett n Læsestue c, Læseværelse n; -kränzchen n Læseselskab n; -Probe /'(Theater) Læseprøve o; -pult n Læsepult c; -saal tn Læsesal c; Auditorium n; -« schule f Pogeskole o; -zeichen n Bogmærke n; -zirkel tn Læsekreds c.

lefen læse; sanke; samle; (Wein) høste; pille, rense; Ähren -sanke Aks; Erbsen - pille Ærlesenswert læseværdig.

Leser tn Læser c; Samler c;

[ske c.

Leserin f Læseri'nde c; Sorterer-leserlich læselig.

Letten tn Ler, Pottemagerier n. letzen læske, kvæge, letzt sidst; jig. ringest, mindst; -erer sidstnævnte, denne; das -e det sidste, det yderste; in ben -en Zügen liegen ligge paa sit yderste; -ens, letztlich for det sidste; for nylig; am -en sidst; zum -en sidst; for det sidste; zu guter Letzt, zuguterletzt til syvende og sidst, letzthin for nylig, forleden Dag. Leu tn Løve c.

Leucht-... in Zsign: -sener sL n Fyr n; -gas n Belysningsgas c; —fafer tn Sankthansbille c; -• kraft f Lyskraft c; -kugel s Lyskugle c; -turm tn Fyrtaarn n; -turmwachter tn Fyrvægter o.

Leuchte f Lygte c; stLanterne e.

godt Rygte n.

folkekær.

[c.

leuchten lyse; blusse, flamme;

j-m - lyse for En.

Leuchter tn Lysestage c; -dille f Lysepibe c; -schirm tn Lyseskærm c; -tisch, -träger tn Stumtjener c. leugnen nægte, benægte.

Leugner tn Nægter, Benægter c. Leumund tn Rygte, Ry n; guter -[maal n. Leumundszeugnis n godt Skuds-Leute pi. Folk pi.; Tjenestefolk pi.; Mennesker pi.; X Folk, menige pi.; kleine -Smaafolk pi.

Leute-..., leute-... in Zssgn: -betl n Folkeseng c; -iiot f Mangel c paa Tjenestefolk; -scheu a. folkesky; -schinder tn Blodsuger c.

Leutnant tn Løjtnant c; - zur See Marin eløj tnant c. leutselig nedladende, venlig, [lighed c. Leutseligkeit fNedladenhed,Ven-Levante: die - Levanten.

Levkoie (lef-fsl-⁸) H f Levkøj c. Lexikon n Leksikon n, Ordbog c. Libelle f Zool. Guldsmed c.

Licht n Lys n; (Talg-) Talglys, Tællelys n; (Wachs-) Vokslys n; s!z Fyr n.    [Dag.)

licht lys; klar; -er Tag højlys} Licht'..., licht-... in Zssgn: -arbeit f Arbejde n ved Lys; -bad n Med. Lysbad n; -bild n Lysbillede, Fotografi n; -blau a. lyseblå« ; -form /"Lyseform c; -• gietzer tn Lysestøber o; -Hof tn Lysgaard c; -kreis tn Lyskreds e; -mast tn Elektr. Opstander c (til Buelampe); -meß f Kyndelmisse c; -putze, -putzschere f Lysesaks c; -schein tn Lysskær n; -scheu a. lyssky; -schirm ro Lyseskærm c; -schnuppe /Lysetande c; -strahl tn Lysstraale c; -talg ro Lysetalg, Lysetælle

c; -UoH a. lysende, straalende; -zieher m Lysestøber c. lichten (Wald) udhugge, udlufte; vMette; losse; den Anker- lette Anker.

Lichter \L tn Lægter, Lossepram lichterloh i lys Lue.

Lid n Øjelaag n. lieb kær; rar, sød; der -e Gott den gode Gud; das ist mir - det er mig kært.

Lieb«..., lieb-... tu Zssgn: -äugeln kokettere; -fraw'eiif irdje /‘Fruekirke, Mariekirke c; -haben v/a. holde af; -gewinnen v/a.: j-n -• gewinnen faa En kær; -Haber m Kæreste c; Dilettant c; (Theater) Elsker c; -Haberei f Libhaveri n; Dilettanteri n; -Habertheater n Dilettantteater n; -kosen v/a. kærtegne; -kosung f Kærtegn n; -los a. ukærlig; -losigkeit f Ukærlighed c; -tetd) a.kærlig; -reiz tn Ynde e; -reizend a. yndig, tiltrækkende.

Liebchen n Kæreste, elskede c. Liebe f Kærlighed c; Elskov c; j-m eine - tun gøre En en Tjeneste.

Liebe»..., liebe-... in Zssgn: -diener tn Øjentjener, Smigrer c; -• bie«em f Øjentjeneri, Smigreri n; -Voll a. kærlig.

Liebelei f Lefleri n; Kæresteri «. liebeln lefle, kokettere, lieben elske, holde af. liebenswürdig elskvæ'rdig. Liebenswürdigkeit f Elskværdighed e.

lieber kærere; adv. hellere. Liebes-... in Zssgn: -abenteucr n Elskovseventyr n; -brief tn Kærlighedsbrev n; -dienst tn Venskabstjeneste c; -erklärung /"Kærlighedserklæring c; -gabe f Kærlighedsgave c; -go6enpi. frivillige Bidrag njpl.; -glück n Elskovslykke <?; -Handel m

dægge c.

Liebschaft f Kærlighedsforhold liebst: am ^en kærest; helst. Liebste(r) Kæreste c. [Salme c.) Lied n Sang, Vise c; geistliches j Lieder-... in Zffgn: ^.buch n Sangbog, Visebog c; ^.dichter tn lyrisk Digter c; Visedigter c; kranzm, ^.tafel/Sangforenlng c. liederlich sjusket, uordentlig, skødesløs; udsvævende, lider

lig.

res.

[c.

Kærlighedsaffære c; ^mahl n Kærlighedsmaaltid n; Vennefest o; ^.paar n. elskende Par n; nupfand n Kærlighedspant n; (Kind) Elskovspant n; ^rausch m Elskovsrus c; ^ttonf m Elskovsdrik c; ^.Verhältnis »r Kærlighedsforhold n; ^werke n/pl. Kærlighedsgerninger c/pl. lieblich yndig, liflig.

Lieblichkeit f Yndighed, Liflighed, Ynde c.

Liebling m Yndling c. Lieblings-... in Zffgn: ^essen, ^geeicht n Livret c; ^.kind n Kæle-[n; Kæreste c.

Liederlichkeit f Skødesløshed s;

Sjuskeri n; Løsagtighed c. Liefer-... in Zffgn ----- Lieferungs-... Liefera'nt m Leverandør c. lieferbar som kan el. skal leve'-[levere.

liefern leve're, aflevere, ud-Lieferung f Leve'ring c; Leve-ra'nce c; Buchh. Hæfte n. Lieferungs-... in Zffgn: ^.geschäft n Leveringsforretning c; ^schein m Modtagelsesbevis n; ^.zeit f Leve'ringstid c.

Liege-... in Zffgn: ^.geld s!/ n Godtgørelse c for Liggedage; ^.tag X m Hviledag c; ^tage \k pl. Liggedage c/pl.; ^zeit ^ / Liggedage pl.; Karantæne c. liegen ligge; ^ bleiben blive liggende; ^ lassen lade ligge; glemme; es liegt mir viel an dieser Sache denne Sag er mig meget magtpaaliggende; es liegt nichts daran det er ligegyldigt ; was liegt daran? hvad Vægt ligger der paa det?; es liegt an mir, daß ... det er min Skyld, at ...; ^de Güter faste Ejendomme pl.

Ligu'ster H m Liguster c.

Likö r m Likør c.

Lilie ^ f Lilie c.

Limonade f Limonade o.

Limone f Limon, Citron o.

lind(e) lind, mild; blød.

Linde f Lind c, Lindetræ n.

Linden-... in Zffgn: ^allee f Lindeallé c; ^blüte f Lindeblomst c; ^gangm—^.allee;^kohle/Linde-kul n.

lindern lindre; mildne.

Linderung / Lindring c.

Lindwurm m Lindorm o.

Lineal n Lineal c.

Linie f Linie c.

Linien-... in Zffgn: ^blatt n Stregpapir n; ^Papier n linieret Papir n; ^schiff n Linieskib n; truppen f/pl. Linietropper pl; ^zieher ni Ridsefjeder c; «T Rastral o.

liniieren liniere.

link venstre; sig.kejtet;^e Seite Vrange c; (v. Münzen) Revers c; ^erhand, ^ec Hand til venstre, paa venstre Side.

Linke /venstre, venstre Haand o; (Politik) Venstre n.

Linkhand m kejthaandet Person

linkisch kejtet; kluntet.

links a: ^.sein være kejthaandet; adv. til venstre, paa venstre Side; vrang; galt; sig. et. ~ liegen lassen ikke tage Hensyn til noget; ^ um I venstre om!

linnen linned, Lærreds-.

Linnen n Lærred n; Linned n.

Linse f Linse c.

Lippe f Læbe c.

[n.

[n.

[i lys Lue.

[blusse.

Lippenbuchstabe m Læbebogstav lispeln læspe; hviske.

Bist jf List c; Kneb, Kunstgreb n. listig listig, snedig.

Liter n (m) Liter c.

Litera't m Litterat c.

Literatur f Litteratur c.

Lite'wka /"Bluse c.

Lithograph m Litograf c.

Litze f Lidse, Snor c.

Lizentia t m Licentiat c.

Lob n Ros c; Gott sei - und Dank 1 Gud ske Lov og Tak!

Lob-..., lob-... in Zfsgn: -gesang m Lovsang c; -Hudelei f overdreven Lovprisning ’ c; -hudeln vs cl. skamrose; -preisen v/a. lovprise, -Preisung f Lovprisning c; -rede f Lovtale c (auf ----- over); -redner m Lovtaler c; isingen vin. lovsynge, loben rose; prise, love. lobens-wert, -würdig rosværdig, priselig.

Lobeserhebung /"Lovprisning c. löblich rosværdig, priselig.

Loch n Hul n; (einer Nadel) Øje n; -eisen rr Huggepibe o; -Maschine f Lokkemaskinec; -säge/" Stiksav, Løvsav c. löcherig hullet, pibet; porøs. Lock-... in Zfsgn: -Mitteln Lokkemiddeln; -pfeife /"(Jagd) Lokke -fløjte c; -tuf m (der Vögel) Lokke-tone o; -speise f Lokkemad c; -spitzet m Politispion c; -Vogel tn (Jagd) Lokkefugl c.

Locke /' Lok, Haarlok, Krølle c. locken 1.krølle. 2.lokke (a. Jagd). Lockenkops m Lokkehoved n. locker løs, skør; sig. letsindig, løs paa Traaden. lockern løsne; slappe; sich - løsnes; slappes, lockig lokket, krøllet.

Loden ro Vadmel n; -joppe/"Vad-melstrøje c. lodern lue, blusse.

Deutsch-dänisch.

Löffel tn Ske o; (Jagd) Harens Øre n; - voll Skefuld c. Löffel-..., losset«... in Zs.-slrgn: -ente, -gans f Skeand c; -kraut ^ n Kokleare c; -reiher m Skegaas c; -speise f Skemad, Søbemad c; -stiel ro Skeskaft n; -Weise adv. i Skefuldevis, löffeln søbe, spise med Ske.

Loge f Loge c.

Logen-... in Zssgn: -bruder ro Frimurer c; -schließet nr (Theater) Logeoplukker c.

Logier-... in Zssgn: -besuch m liggende Gæst c; -gast ro logerende c; -ftubes Gæsteværelse logieren logere.

Lo'gik s Logi'k c.

Logi's n Logis n. logisch logisk, loh flammende, blussende; adv. Loh-..., loh-... in Zs.-stzgn: -bad n Med. Barkbad n; -eidje f Vintereg o; -färben a. barkfarvet; -gar a. barkgarvet; -gerbet nr Barkgarver c; -kasten nr (Gärtnerei) Barkbed, Varmbed n; suchen ro Barkklump c; -mühte f Barkmølle c.

Lohe f 1. Bark, Garvebark c.

2. Lue, Flamme c. lohen 1. lægge i Barklud. 2. lue, Lohn tn Løn c; Gage c, Honorar n; & Lønning o; -arbeit /"lønnet Arbejde n; -arbeitet ro Arbejder c; sig. Lejesvend c; -» bedieute(r),-diener ro Lejetjener c; -beweguug f Lønbevægelse c; -Herr ro Arbejdsgiver, Principal c; -kellner ro Ekstra-Op-varter c; -kutschet ro Hyrekusk c; -tag tn Lønningsdag c. lohnen lønne; es lohnt sich der Mühe det er Umagen værdt. löhnen betale Løn til, lønne, lohnend lønnende, fordelagtig. Löhnung f Lønning, Gage c. Loka'l n Lokale n.

15

[n.

lokal lokal, stedlig.

Lokalitä't f Lokalitet c; Lokale

Lokomotiv-... in Zssgn: -führer m Lokomotivfører c; -Heizer m Fyrbøder c; -schuppen m Lokomotivremise c.

Lokomotive f Lokomotiv n.

Lorbeer m Laurbær, Laurbærtræ n; -Blatt n Laurbærblad n; -* kranz m Laurbærkrans c.

Lorbeere f (Frucht) Laurbær n.

Lorgnette f Lorgnet c.

Los n Lod w, Lodtrækning c; Lod, Skæbne c; Lod, Andel c; (Lotterie-) Lod n, Lodseddel e; das große - det store Lod.

los løs; fri (for); adv. løst, let; was ist o,? hvad er der paa Færde?

Los'..., los'... in Zfsgn: -arbeiten v/a. arbejde løs; sich -arbeiten frigøre sig; -binden v/a. løse; løse op; slippe løs; -brechen v/a. brække løs; v/n. bryde ud (a. sig.); bryde løs; -drücken v/a. trykke løs; (ein Gewehr) affyre; -geben v/a. frigive; give Slip paa; -gehen v/n. gaa løs; løsne sig; F sig. begynde; (vonFeuerwaffen) gaa af; auf j-n -gehen gaa løs paa En; shaken v/a. hægte op, hægte af; -sauf m Løskobelse, Frikøbelse c; -• kaufen v/a. løskøbe, frikøbe; -ketten v/a. tage Lænken af, løse; -knüpfen v/a. løse; ^kommen v/n.komme løs; (bon) blive fri (for); -koppeln v/a. koble Løs; klassen v/a. slippe; løslade; -machen v/a. løsne; løsgøre; sich-machen von frigøre sig for; -reißen v/a. rive løs; løsrive; --sagen: sich -s. von frasige sig ; give Afkald paa; -sagung f Frasigelse, Opgivelse c; -• schießen v/a. afskyde; v/n. (auf) fare løs (paa); F begynde; -schlagen v/a. slaa løs,slaa af; sælge for enhver Pris; v/n. auf j-n -• schlagen slaa løs paaEn; -schnallen v/a. spænde op, spænde af; -schrauben v/a. skrue løs,skrue af; -sprechen v/a. frifinde, frikende; -springen v/n. springe løs, springe af; -trennen v/a. skille fra; løsrive; sprætte op; -ziehen v/a. trække løs; v/n. auf, über j-n -z. rakke ned paa En, skælde En Huden fuld.

Lösch-... inZffgn: -anstatt f Brandstation o; -anstalten pi. Slukningsanstalter c/pi.; Jbtatt n Stykke n Klatpapir; -horn n Lyseslukker c; -Mannschaft / Brandfolk pi.; -Papier n Klatpapir, Trækpapir n. löschen slukke; (den Durst) læske, slukke; (Schrift) slette, udslette ; (Kalk) læske; (ein Schiff) losse; (Waren) udlosse. [der c.) Löschers m Losser,Lossearbej-J lose løs; slap; ubunden; letfærdig; daarlig, slet; -t Vogel stor Skælm c; - werden gaa løs; løsne sig.

Lösegeld n Løsepenge pi. losen kaste, trække Lod. lösen løse; løse op; løsne; opløse, ophæve; udløse; indløse; ein Gelübde - indfri et Løfte; (Geld) tage Penge ind; (eineKanone) affyre en Kanon, löslich løselig; opløselig.

Losung f Lodkastning, Lodtrækning o; & Løsen n; (Jagd) Ekskrementer pi.

SofuitQ f Løsnelse c; Opløsning, Ophævelse c; Løsning c; Salgsudbytte n.

Lot n (Gewicht) Lod n; lodret Linie c; (Blei-) Lod n; Loddemetal n.

Sot«... in Zssgn: -eisen n, -kolben m Loddebolt o; -rohr n Lodderør n.

loten rette efter Lod; 4/ lodde.

- 227 —

[lødig.

[drag.

löten

löten lodde, lötig som vej er et Lod; (b. Silber) lotrecht lodret.

Lotse m Lods c. lotfeiVlodse.

Lotter-... tu Zffgn: Jm&e m Dagdriver o; Vagabond c; kleben n Driverliv n.

Lotterie«... in Zffgn : -gewinn m Lotterigevinst c; -kollekte /"Lot-terikbllektion c; -los n Lodseddel o, Lod n. lotterig skødesløs, sjusket; vagabonderende.

Löwe m Løve c (a. sig.).

Löwen«... in Zffgn: -anteil m fig. Løvens Part c; -bündiger m Løvetæmmer c; -grube f Løve-kule c; -zahn ^ m Løvetand c. lolucn^aft løveagtig; heltemodig. Löwin f Løvi'nde c.

Luchs m Los c; fig. Luks, Filur c. Lücke f Hui n, Aabning c; Skaar n; Lakune c.

Lückenbüher m Fyldekalk c. lückenhaft fuld af Huller, defekt. Ludern Aadsel n; (Jagd) Lokkemad o; (Schimpfwort) Asen, Bæst

Luft f Luft c; frische - schöpfen trække frisk Luft; an die- setzen kaste paa Døren; fig. aus der -gegriffen grebet ud af Luften; sich - machen skaffe sig Luft.

Luft«..., luft«... in Zffgn: -bad n Luftbad n; J&sttton m Luftballon c; Jbtlbn Luftsyn w; -dicht a. lufttæt; -druck m Lufttryk n; -erscheinung f Luftsyn n; -fahrt f Luftsejlads c; Luftrejse c; -Heizung f Opvarmning c ved varm Luft; JEInppe/"Ventil c; Jfreig m Atmosfære c; -» fur/Luftkur c; -kurort m Luftkursted n; -leer o. lufttom; -• loch n Lufthul n; Zool. Aande-hul n; -messer m Aerometer n; -pumpe f Luftpumpe c; -teint«

Lumpen-...

gung f Ventilation c; -röhre f Luftrør n (auch Anat.); Zool. Aanderør n; -röhreuentzünduug f Krup c; Schiffahrt f Luftsej-lads c; Schiffer m Luftskipper c; -schlauch <M) m Luftring c; -schlösset n/pl. fig. Luftkasteller n/pl.; -seilbahn KK f Tovbane c; Spiegelung f Luftspejling c; -springer m Luftspringer c; -• fprung tn Ltiftspring n; -• ström un g f Luftstrøm, Luftstrømning c; -zu g m Lufttræk n. Lüftchen n Luftning c, Luftpust (Hut - lette paa Hatten, lüften lufte; udlufte; løfte; den luftig luftig (a. fig.).

Lug m: - und Trug Løgn og Be-Lüge f Løgn c; j-n - strafen beskylde En for Løgn; dementere En. lügen lyve.

Lügen-... inZflgn; -geweden Vævn af Løgn; hinaus n Løgnhals c; -Prophet m Løgneprofet ,c. lügenhaft løgnagtig, usandfærdig.

Lügner(in f) m Løgner(ske) c. lügnerisch løgnagtig.

Luke f Luge c (a. <t«); Lem c. lullen: in den Schlaf - lulle, visse i Søvn.

Lümmel m Lømmel c. lümmelhaft lømmelagtig.

Lump m Pjalt, Stodder c; Slyngel c; Klud c.

Lumpen m Klud, Pjalt, Las c. lumpen: F sich nicht - lassen ikke lade sig lumpe.

Lumpen-... in Zffgn: -ding n Juks, Snavs n; Bagatel c; -gelb n lumpne Penge pi.; für ein -geld for Røverkøb; -gesindel n Rakkerpak n; -hanbel m Kludehandel c; -handler m Kludekræmmer c; -hund, -kerl m lumpen Karl c; -kram m Handel o med gamle Klude; usselt

til.

Kram n; ^matz F m = Sammler; ^pack n Rakkerpak n; ^.Papier n Kludepapir n; ^parade X F Pudseparade c; „sammlet m Klude-samler c; ^zucker m Klump sukker n.

Lumperei f Ubetydelighed, Bagatel’/? ; Nederdrægtighed c.

lumpig pjaltet, laset; F ussel.

Luuge f Lunge c.

Lungen-..., lungen-... in Zflgn: entzundung f Lungebetændelse c; pflüge! m Lungeblad n; krank a. brystsyg; Krankheit f, _• leiden n Brystsyge c; ^(schwind)-sucht f Lungesvindsot c; (schwind)süchtig a. svindsottig.

lungern drive, dovne.

Lünse f(am Wagen) Lundstikke c.

Lunte f Lunte c; üg. „ riechen lugte Lunten.

Lupe f Lupe c.

Lupine ^ f Lupin c.

Lust f Lyst c; Fornøjelse c; Glæde c; Attraa, kødelig Lyst c.

Lust-..., lust-... in Zssgn: ^.dirne f Glædespige c; ^.fahrt f Lysttur <?; ^garten m Lystanlæg n; Haus n Landsted n, Villa c; Lysthus n; ^mord m Lystmord n; ^schloß n Lystslot n; Seuche

f venerisk Sygdom c; ^.spiel n Lystspil n; ^Wäldchen n Lystskov c; ^wandeln v/n. spadsere.

Lustbarkeit f Fornøjelse, Forlystelse c.

lüsten; es lüstet mich jeg har Lyst [lystig; slibrig, lüstern lysten, begærlig; vel-Lüsternheit f Lystenhed c; Vellystighed c; Slibrighed c. lustig lystig; morsom, komisk; spøgefuld; sich machen über gøre sig lystig over.

Lustigkeit f Lystighed c. Lustigmacher m Komiker c; Spasmager c; Clown <?.

Lüstling m Vellystning c. Luftrum n Lustrum, Femaar n. lutherisch lu'thersk.

Lutschbeutel m Sut c. lutschen sutte, patte.

Luxus m Luksus, Overdaadig-hed o partikel m Luksusartikel s; ^zug ü m Luksustog n. Luzerne H f Lucerne c.

Lymphe f Unat. Lymfe c. lynchen lynche.

Ly rik f Lyri'k c.

Lyriker tn lyrisk Digter c. lyrisch lyrisk.

sy.    [nøvrer c/pl.)

Machenschaften s/pi. Intriger, Ma-J

Maat nL m Mat, Skibsmand o; Kammerat c.

Mache f Arbejde n; Fabrikation c; Makværk, Juks n; Makina-tion c.

machen gøre, lave, forfærdige; udrette; udgøre; v/n. skynde sig; das macht det kommer af; was ^ Sie? hvad bestiller De? ; hvorledes har De det?; td) mache mir nichts daraus jeg bryder mig ikke om det; es wird sich ^ det gaar nok; sich davon^, løbe sin Vei, stikke af; sich an et.

give sig i Lag med noget; sich an i-u ^ henvende sig til En; give sig i Kast med En; sich auf den Weg „ begive sig paa Vej; ^ lassen lade gøre, lave,

Mach er m Frembringer, Producent o; glotzn m Arbejdsløn c.

Macht f Magt c; Kraft, Evne; Myndighed; & bewaffnete ^ væbnet Magt c; mit aller ^ af alle Kræfter.

Macht- .., macht-... in Zssgn: „be-

[c.

mester c.

fugnis f Myndighed, Kompetence c; ^flcbet m Mandant c; ^gebot n Magtbud n; ^haber m Magthaver c; ^haberisch a. despotisk; ,Jo8 st. magtesløs; sprach m Magtsprog n; ^voll a. mægtig, kraftig; ^Vollkommenheit f Magtfuldkommenhed c; ^tuort n Magtsprog n; Magtord

mächtig mægtig; kraftig; Geol. tyk, mægtig; seiner selbst nicht ^ sein ikke være Herre over sisr selv.

Mächtigkeit f Geol. Tykkelse, Mægtighed o. [Makværk n.

Machwerk n daarligt Arbejde,

Madame f Frue c.

Mädchen n ung Pige, Pige c; Tjenestepige c; Kæreste c; „ für alles Enepige c.

Mädchen-... in Zs.-stzgn: ^gelas; n Pigekammer c; ^heim n Hjem n for enlige unge Piger; ^.raub m Pigeran n, Bortførelse c; ^ schule /"Pigeskole c, Pigeinstitut n; ^turnen n Pigegymnastik c.

mädchenhaft pigeagtig; jomfruelig; bly.

Made f Maddike o.

Mädel F « ung Pige, Pige c.

madig fuld af Maddiker.

Magazin»» Magasin, Lager, Pakhus n; ^.aufseher m Pakhusforvalter c; ^gewehr n Magasingevær n.

Magd f Tjenestepige, Pige c.

Magdalenenstift n Magdalene-stiftelse c.

Mägdlein n lille Pige, ung Pige

Magen m Mave c; Bug c.

Magen-..., magen-... m Zfsgn; beschwerde f Forstoppelse, Indigestion c; Jbrennen »t Halsbrynde c; ^bitter, ^.bittere(r) m Ma vebitter c; ^drücken n Hjerteklemmelse, Kardialgi c; Katarrh mMavekatarr o; ^.krankheit

f Mavesygdom c; kleiden n Mavelidelse c; ^pflastern Mave-plaster n; sig. rigeligt Maaltid n; ^schmerzen m/pZ. Mavepine c; ^stärkend a. mavestyrkende; stärkung /" Mavestyrkning c; sig. Hjertestyrkning o. mager mager (a. fig.).

Mager-... in Zssgn: ^käse m Skummetmælksost c; ^milch/'skummet Mælk o; ^vieh n magert Kvæg n;    erd en n Afmagring c.

Magerkeit f Magerhed c.

Magie' f Magi, Sortekunst c. Ma'gier m Mager, Troldmand c. Ma'giker m Troldmand c. Magi'ster m Magister o; Skole-[raad n.| Magistrat m Magistrat c, By-j Magistrats-Mitglied n, -Person f Magistratsperson c, Borgerrepræsentant c, Byraadsmed-lem n.

Magne't m Magnet c. magne'tisch magnetisk, magnetisieren magnetisere. Magnetismus m Magnetisme c. Magnetnadel f Magnetnaal c. Mäh-... in Zs.-stzgnr ^Maschine f Mejemaskine c; „§eit f Høsttid, Slaatid c.

Mahagoni n Mahogni(træ) n. mähbar høstefærdig.

Mahd f Mejning c; Høslæt c. Mäh (d)er m Høstmand, Slaakarl [slaa.|

mähen (Getreide) meje; (Gras)j Mahl n Maaltid m; ^.zeit f Maaltid n; vel bekomme!; F ja prost ~l jo pyt!

Mahl-...inZfsgn:^.gangm (Müllerei) Kværn c; ^gast m Møllegæst c; ^,geld n (Müllerei) Malepenge pZ.; Jfotn n Korn n til Formaling; ^metze f Mølletold c; ^.mühle f Melmølle c; ^.müller m Melmøller c; ^.recht n Møllerettighed o; ostener f Mølleskyld c.

rer c.

[mäkeln.

mahlen male (paa Mølle).

Mahn-... in Zssgn: „Brief m Rykkerbrev n; „ruf m advarende Raab n; „schreiben n = abrief.

Mähne f Manke c.

mahnen (an) minde, erindre (om); (zu) tilskynde (til) ; (um, wegen) kræve, rykke (for Gæld).

Mahner vi Rykker c. [krav n.

Mahnung /Taamindelse c; Raa-

Mähre f Mær, Krik c; Hoppe c.

Mähre m Mæh

Mai vi Maj, Majmaaned c; „» Blume^ /"Liliekonval c; „Bitttrt f Græssmør n; „feiet f Maj fest c; (sozialdemokratische) Maj demonstration c; „glöckchenH n = blume; „fafer m Oldenborre c; „Irank m Maj drik c.

Maid f (Poesie) Mø, Pige c.

Maie f, Maien m Majgren c; Majgrønt n; Buket c.

Mais vi Majs c.

Maische f Mask c; Mæskning c.

maischen mæske.

Maitresse f s. Mätresse.

Majestät f Majestæt o; Ew. „ Deres Majestæt.

majestätisch majestætisk.

Majestäts-... in Zssgn: „Beleidigung f Majestætsfornærmelse c; Verbrechen n Majestætsforbrydelse c.

Majo'r m Major c.

Majora'n ^ vi Median c.

Majora't n Stamgods n. [der c.| Majoratsherr-n Stamgodsbesid-j majore'un fuldmyndig.

Makel m Plet c; Fejl, Lyde o. makellos pletfri.

mäkeln G mægle, gøre Forretninger for andre, mäkeln kritisere, dadle; G siehe Makler vi Mægler o; Mellemmand c; „gebühr f Mæglerkurtage c; -geschäst n Mæglerforretning c. Mäkler m Dadler, Kritikus c; G> s. Makler.

Makrele f (Fisch) Makrel o. Makrone f Makron o.

Maknlatu'r f Makulatur o.

Mal n 1. Mærke n; Modermærke n; Saar, Ar n. 2. Gang c; zum ersten „e, zum erstenmal for første Gang; ein für allemal een Gang for alle. malen male (med Farve).

Maler m Maler c; „akademie f Akademi n for de skønne Kunster; „scheibe f Palet c.

Malerei f Malning, Malerkunst c; Maleri n. malerisch malerisk, maliziö's ondskabsfuld.

Malve H f Malve, Katost c.

Malz n Malt n; „Bier n Maltøl n; „darre f Maltkølle o; „schrot n skraaet Malt n; „kenne f Gulv n i et Maltgøreri. malzen, mälzen malte, gøre Malt. Mälzer m Maltgører c.

Mälzerei f Maltgøreri n.

Mama f Moder, Mama c.

Mamsell f Jomfru, Butiksjomfru, Opvartningsjomfru c. man man; „ klopft det banker; „ kommt der kommer nogen. manch(er) mangen, mangen en; „e pi. mange, adskillige; „es Mal mangen (en) Gang. mancherlei mange Slags. [ofte. manchmal mangen (en) Gang, Manda'nt m Mandant c; (Politik) Stiller, Vælger c. [mægtig c. Mandata'r m Mandatar, Fuld-Mand el f Mandel o; Anat. Mandel, Mandelkirtel o; 15 Stykker; Sanbto. Trave c; „Baum m Mandeltræ n; „krähe f Ellekrage c; „milch f Mandelmælk o; „öl n Mandelolie s; „seife f Mandelsæbe o.

Mandoline J f Mandolin o. Mandschurei: die „ Mantshu-riet.

Mange f Mangle, Haandrulle c.

[gel af.

hed c.

Mangel 1. m Mangel c; Fejl c. 2. f = Mange.

mangelhaft mangelfuld, ufuldkommen, ukomplet; fejlfuld. Mangelhaftigkeit/Dfuldkornmen-hed c; Fejlfuldhed c. mangel« 1. mangle (an = paa). 2. = mangen, mangels af Mangel paa, i Man-mangen (Wäsche) mangle, rulle. Mangkorn n Blandingssæd c. Mangold ^ vn Runkelroe c, Sukkerroe c.

Manie f Mani c.

Manier f Maner, Maade c. manieriert maniereret; skabagtig.    [dannet,

manierlich manerlig; høflig, Manierlichkeit f Manerlighed c;

Høflighed o.

Manko n Deficit n.

Mann m Mand c; Ægtemand c. Manna f («) Manna c. mannbar mandbar.

Mannbarkeit f Mandbarhed c. Männchen n lille Mand, Mandsling c ; Han c, Handyr n. Männer-... in Zssgn: -chor J m Mandskor n; -haß tn Had n til Mandfolk; -kleidung f Mandsdragt c; -quartett J' n Mandskvartet c; -stolz m mandig Stolthed c; -toett f Mændenes Verden.

Mannes«... in Zssgn: -alter n Manddomsalder c; -krast f Manddomskraft c; -stamm m Mandsstamme c. mannhaft mandig; mandha'ftig. Mannhaftigkeit Mandighed c;

Mandha'ftighed c.

Mannheit f Manddom c. mannig-fach, -faltig mangfoldig. Mannigfaltigkeit f Mangfoldiges*

männlich mandlig; Han-; man-Männlichkeit f Mandighed c. MannS-..., manns«... in Zssgn:

-btlb F n Mandfolk n, Mandsperson c; Jjodj a. mandshøj; bleute pi. Mandfolk pl.; -* Person f Mandsperson c; tollheit f Mandgalskab c; Ml n Mandfolk pl.\ -zucht X f Mandstugt c.

Mannschaft f Mandskab n. Manöver n Manøvre c.

Mansarde f Mansardetage c; Kvist c.

Mansard(en)-... in Zssgn: -dach n Mansardtag n; ^feilster n Kvistvindue n; -stübchen n Kvistkammer n.

Mansch ester m Bomuldsfløjl «. Manschette f Manchet c; F fig. -n haben være bange.

Mantel m Kappe c ; Kaabe o; -krähe fgraa Krage c; -sack m Vadsæk c; X Mantelsæk c; -• träger w fig. Vendekaabe c. Mantille f Mantille o. man(t)schen rode; pjaske, sjaske. Man(t)scherei f Roderi n; Pja-skeri n.

Manufaktu'r-... in Zssgn: -geschäft n Manus akt urf orr etning c; -» waren f/pl. Manufakturvarer c/pl.

Manuskript n Manuskript n. Mappe f Mappe c; Portefeuille c. Märchen n Eventyr n; Sagn n; opdigtet Historie c; -buch n Eventyrbog c. märchenhaft eventyrlig.

Marder m Maar c.

Mär(e) f Tidende, Efterretning c; Fortælling c.

Margarine f Margarine c. Marien-... in Zssgn: -bild n Marie-billede n; -säden rn/pl.flyvende Sommer c; -fest n Vor Frue Dag; -glas n Min. Marieglas n; -käfer m, -Würmchen n Mariehøne c.

Marine f Marine c; -bild n (Malerei)Søstykke n; -infanterie

[der(ske) c.

s Marinesoldater pi.; ømåler tn Marinemaler c; ^station f Flaadestation o; ^werft \t- f Orlogsværft n. marinieren Kochk. marinere.

Mark 1. n Marv c; sig. Marv, Kräfte. 2./"Grænsec; Grænseland n; Mark-Brandenburg;

3.    / Mark, Reichsmark c;

4.    in Zssgn: børsts tn Markgreve c; -grafin / Markgrevi'nde c; grafschaft f Markgrevskab n; Jfnodjen tn Marvbenn; ^scheide f Grænseskel n; ^.stein tn Grænsesten c.

Marke / Mærke n; Jeton c; Frimærke n; Varemærke n; Kendetegn n.

Markete'nder(in s) tn Marketen-markieren markere; mærke, markig marvfuld; sig. stærk, kraftig.

Markise f (Sonnendach) Markise c. Markör tn Markør c; Opvarter c. Markt tn Marked n; Torv n; Markedsgave o; ^.bericht m Makedsberetning c; ^,bude f Markedsbod c; ^flecken m Flække c med Købstadret; ^geld n Torvepenge pi.; Stadepenge pi.; JfjaHe f Torvehal c; ^Helfer tn Pakkarl c; glente pi. Markedsfolk pi.; Torvefolk pi.; Platz tn Torveplads c, Torv n; ^preis tn Markedspris c; Torvepris c; ^schreier m Markskriger n; Schreierei f Markskrigeri n; istand m, ^statte / Markedsstade n; ^verkehr tn Torvehandel c.

markten købslaa, prutte. Atarmelstein tn Marmor n. Marmor tn Marmor n; JBrudj tn Marmorbrud n; ^platte /" Marmorplade c; ^schneider tn Marmorskærer c; stafet /---- ^platte, marmorieren marmorere. Marmorierung f Marmorering c.

marmorn af Marmor, Marmor-, marode marode, dødtræt, marodieren X marodere, plyndre. Marone f ægte Kastanie c. Marotte f Grille c, Lune n. marsch! int. march I Marsch 1. tn March c. 2. /"Marsk c, Marskland n.

Marsch-..., marsch-... in Zssgn: ^.anzug m Marchpaaklædning c; ^beseht X tn Marchordre c bereit, ^fertig a. marchfærdig; ^.fieber n Sumpfeber c; flager n Bivuak c; ^otbmutg /"Marchorden <?.

Malsch all w MarskaT c. Marschall(s)-... in Zsign: ^amt n Marskala'tn; ^stab tn MarskaT-stav c; Utmtbe /MarskaTsværdighed c.

marschieren marchere.

Marstall tn Hestestald c; kongelig, fyrstelig Stald c.

Marter f Pinsel, Tortur c; Pine, Kval c; ^.Werkzeug n Marterredskab n.

martern martre, pine. martervoll kvalfuld, pinefuld, martialisch martialsk, krigersk. Martini Mortensdag c. Mä'rtyrer(in f) m Martyr c. Märtyrertod tn Martyrdød c. Märtyrertum n Martyrdom c. März tn Marts, Martsmaaned c. Märzenbier n Martsøl n. Marzipa'n tn Marcipan c.

Masche /"Maske c; (Jagd) Done c. maschig masket, maskeknyttet. Maschine / Maskine c. Maschinen-..., Maschinen-... in Zssgn: ^.bauer nr Maskinbygger c; Führer A m Lokomotivfører c; ^øorn n Maskingarnn; JjstuS n Maskinhus n; ^,lehre/Maskin-lære c; ^mäßig a. maskin-mæssig; ^meister tn Maskinmester c; ^.Papier n Maskin-papir n; „raum tn Maskinrum

[pZ.

forening c.

n; -Wärter m Maskinpasser c; -webstuhl m Maskinvæv c. Maser f (vi) (im Holze) Aare, Maser c; Plet c; masret Træ n; -holz n masret Træ n; -kops m masret Pibehoved n. maserig masret; plettet, masern (Holz) aadre.

Masern pl.: die-Med. Mæslinger Maske f Maske c.

Masken-... in Zfsgn: -anzug m Maskeradedragt c; -ball m Maskerade c, Maskebal n; -» freiheit f Maskefrihed c; -* scherz vi Karnevalsspøg c; -zug m Maskeoptog n.

Maskera'de f Maskerade c. maskieren maskere.

Maß 1. n Maal n; in vollem -e i fuldt Maal; über alle -eit over-maade, over al Maade. 2. s (Bier, Wein) Pot c.

Maß-..., maß-..., in Zssgn: -gabe s Forhold n; Bestemmelse c; nach -gabe i Forhold til; gebend a. bestemmende, afgørende; -halten vjn. holde Maade; -lieb(chen) ^ n Tusindfryd c; -los a. umaadelig; grænseløs;nbehersket;-nahme, -regel f Forholdsregel c; -• regeln v/a.: j-n -regeln skride ind imod En; -stab m Maale-stok c; -voll a. maadeholden. massakrieren massakrere.

Masse f Masse c; Mængde c;

jur. Bo, Dødsbo, Fallitbo n. Massen-... in Zffgn: -armut f Pauperisme c; -mord m Massemord c; -morder m Massemorder c; -teilchen n Moleküle c; -Versammlung f Massemøde n; Verwalter m jur. Kurator c i Boet.

massenhaft omfangsrig; massiv; talrig; adv. i Massevis, massieren Med. massere, mäßig maadeholdende; tarvelig;

middelmaadig; (b. Preise) rimelig.    [tvinge. 1

mäßigen moderere; dæmpe; be-J Mäßigkeit f Maadeholdenhed c; Moderation c.

Mäßigkeitsverein m Maadeholds-[herskelse c. Mäßigung f Maadehold n; Be-maffVb massiv.

Mast 1. m Mast c. 2. f Fedning c; Mask c, Oldenfoder n. Mast-..., mast-... in Zssgn: -bäum m Mast c; -bsttnt m Endetarm c; -sutter n Oldenfoder n; --gans f stoppet Gaas c; -korb m Mærs n; -los a. afmastet, uden Mast; -orfjgm Fedestud c; -Vieh n Fedekvæg n; ^.Wächter s!/ m Topsgast c; -Werk \tz n Master og Stænger pZ. mästen mæske, fede.

Ma stix m Mastiks (gummi) c. Materia l n Materiale n; Materiel n; -waren f/pl. Material-varerc/pZ.; Kolonialvarer e/pZ.; -Warengeschäft n Materialhandel o; -Warenhändler m Materialist c.    [Philos.).!

Materialist m Materialist c (a.j materialistisch materialistisk. Mate'rie f Materie c (auch Med.); Emne, Stof n.

materie'll materiel, legemlig. Mathematik s Matematik c. Mathematiker m Matematiker c. mathematisch matematisk. Matratze f Madras c.

Mätresse f Mætresse c.

Matrikel f S tamliste c; Register n.

Matrize f Matrice c; Møtrik c. Matrose m Matros c.

Matrosen«... in Zfsgn: -gericht n Labskovs c; theuer f Hyre c; -kneipe f Matrosknejpe c; Makler, -Werber tn Hyrebasse c. Matsch m 1. Sjap, Ælte n. 2. (beim Spiel) Sierne; M-machen

min Snut!

gøre Slem; itu, werden blive Slem.

matschig sølet; (v. Früchten) blød.

matt mat, træt; (Schach) mat; sig. flov; „machen (Schach) gøre mat; „e Kugel mat Kugle.

Matt-..., matt-... in Zffgn: „blau o. matblaa; „gelb o. matgul, bleggul; „gold n mat Guld n; „herzig a. hjertesvag; forsagt, modløs.

Matte / l.Maattee. 2. Grønsvær n; Alpegræsgang c; Eng c.

Mattheit, Mattigkeit / Mathed c.

Maturitä't / (Schule) Modenhed c.

Matze / usyret Brød n.

Mauer /'Mur c (a. sig.); „arbeit / Murarbejde n; „blümchen F n (beim Ball) Bænkevarmer c; „« kelle/Murske o; ^metftcrw Murmester c; „polier m Murpolerer o; „stein m Mursten c; stuers n Murværk n.

mauern mure.

Manke / Vet. Muk c.

Maul n Mule c; Kæft, Mund c; P das „ halten holde Mund; P halis „l hold Kæft!

Maul-..., maul-... in Zffgn: „risse F m Fjog, Fjols n; „affen feilhalten gabe, glo; „affen F v/n. gabe, glo; „beerbaum tn Morbærtræ n; „beere / Morbær n; „esel m Mulæsel n; „eseltreiber m Muldriver c; „faul F a. tavs, ordknap; „Hänger F tn Surmuler, Gnavpotte c; „held F tn Storpraler, Skryder c; „» und Klauenseuche / Vet. Mund- og Klovesyge c; „korb tn Mundkurv c; „schelle /Lussing c; „-schell(ier)en v/a. give (En) Lussinger ; „sperre / Mundklemme c; „tier n Muldyr n; „ttommel / / Mundharpe c; „toers F n Mundtøj, Snakketøj n; „Wurf tn Muldvarp c; „wurfsgrille/dord-krebs c; „Wurfshügel tn Muldvarpeskud n.

Mäulchen n lille Mund c; Kys n; „ machen mule, surmule, maulen mule, surmule.

Maure tn Maurer c.

Maurer tn Murer c; „arbeit / Murarbejde n; „gesell tn Mursvend c; „pinsel m Kalkkost c. maurisch maurisk.

Maus / Mus c.

Mansch el m Jødesmaus c. mauscheln tale Jødemaal. Mäuschen n lille Mus c; iltern „1 [Mus.]

mäuschenstill saa stille som en] Mause-..., mause-... in Zffgn: „falle / Musefælde c; „to't F a. saa død som en Sild, ste'ndød. Mäuse-... in Zffgn: „dreck m Muselort c; „falf(e) m Musvaag c; „gift n Musegift c. mausen fange Mus; Fv/a. rapse. Mauser 1. /Fældning, Fældetid c.

2. tn Musekat c; F fig. Tyv c. mausern und sich „ fælde, mausig F: sich „ machen gøre sig ud til Bens.

Mausole'um n Mausoleum n. Maut / Told c; Bompenge pi.; Toldvæsen n; Toldbod c; „amt n Toldbod o, Toldkontor n; „beamte(r) s. Toldbetjent c. Mecha'nik / Mekani'k c. Mecha'niker m Mekaniker c. mechanisch mekanisk. Mechanismus tn Mekanisme c. meckern bræge.

Medikament n Medikament, Lægemiddel n.

Medizi'n / Lægevidenskab c;

Lægemiddel n.

Mediziner tn Mediciner c. medizinieren medicinere, medizinisch medicinsk.

Meer n Hav n; „adler tn Havørn c; „busen m Havbugt o; „enge / Stræde n; „fahrt / Sørejse c;

[sig; forøges.

[gaard c.

^grün n Søgrønt n; JfnJje f Marekat c; ^.leuchten n Havets Lysen, Morild c; ^rettich ^ m Peberrod c; ^schäum m Mer-skum n; ^schaumpfeife f Merskumspibe c; Schwein n (Seetier) Marsvin n, Delfin c; schweinrhen n (Landtier) Marsvin n; ^tiefenmesierm Dybdemaaler c; ^ungeheuer n Havnhyre n.

MeereS-... in Zssgn: ^fläche f Havflade c; ^stille f Havblik n.

Megäre f Megære c; Furie c.

Mehl n Mel n; gebeuteltes ^ Sigtemel n.

Niehl-..., mehl-... in Zssgn: Jbeutel m Melposec; (Müllerei) Sigte c; ^.brei m Melgrød c; Melpap c; ^haltig ct. melholdig; ^Handel m Melhandel c; ^Händler m Melhandler c; ^käser m Mel-skruppe c; JEftftm m Melkiste c; ^kloß m Melbolle o; ^speise f Molmad, Melspise c; ^staub m Melstøv n; ^,suppe f Melsuppe c; ^tau m s. Meltau; ^zucker m stødt Sukker n.

mehlig melet; melholdig.

mehr mere; flere; ^ als 20 mere end 20; um fo ^ saa meget mere; nicht ^ als gern heller end gerne.

Mehr-..., mehr-... in Zssgn: ^aus-gabe f Merudgift o; ^bedarf m større Fornødenhed c; større Forbrug n; ^.belastung f Overbelastning c; ^betrag m Overskud n; ^.heutig a. flertydig; tvetydig; ^einnähme f forøget Indtægt c; ^.fach a. flerfoldig; mangfoldig; adv. ofte, tidt; ^gebot n Overbud n; ^gewicht n Overvægt c; ^malig a. gentagen; ^mals adv. ofte, tidt; ^silbig st. Flerstavelses-; stellig a. flercifret; ^stimmig J“ a. flerstemmig; ^wert m større Værdi o; ^zahl f Flertal n;

Pluralitet, Majoritet c; Gram. Pluralis c. mehren forøge; sich ^ formere mehrenteils for største Delen; for det meste.

Mehrer m Forøger, Formerer c. mehrere pi. flere, adskillige; Ji n/sg. forskellige Ting pi. Mehrheit f Flerhed o, Flertal n;

Majoritet c; Gram. Pluralis c. meiden undgaa; tage sig i Agt for, sky.

Meier m Avlsforvalter o; Landmand, Bonde c; Fæster c; gut n, ^hof m Avlsgaard, Bon-degaard c.

Meierei f Avlsgaard, Bonde-Meile f Mil c.

Meilen-..., meilen-... in Zs.-stzgn: ^stein, ^zeiger mMilesten, Milepæl c; ^lucit a. milevid; adv. milevidt.

Meiler m Mile, Kulmine c. ut ein l.^-xA-x, min, mit, pi. mine; der, die, das Meine oder Meinige min, mit; die Meinen od. Mei-nigen min Familie; das Mein und Dein mit og dit. 2. mig. Meineid m Mened c. [edersk. meineidig mensvoren, men-Meineidige(r) s. Meneder c. meinen mene, tro; have i Sinde; betyde; elske, holde af. meiner 1. (meine, meines) min, mit, pi. mine; 2. mig. meinerseits paa el. fra min Side; for mit Vedkommende, meinesgleichen mine Lige pi. meinet'halben, «wegen for min Skyld; hvad mig angaar; for mig gerne.

Meinung f Mening c; anderer „ sein være af en anden Mening. Meinungs-... in Zssgn: ^austausch m Udveksling c af Meninger; ^Verschiedenheit f Meningsforskellighed c.

Meise f (Vogel) Mejse o.

[Hob c.

Meißel tn Mejsel e. meißeln mejsle, meist mest, flest; størst; adv. mest; for det meste; die ^en pi. de fleste; am ^en mest. Meist«... in Zssgn -. J6tetcnbe(r) s. højstbydende o; ^gebot n højeste Bud n.

meistenteils for det meste. Meister tn Mester c; ^tit f Me-steri'nde c; ^hand f Mester-haand. c; ^.recht n Mesterret c; pflück nMesterstykke n; stuers n Mesterværk n. meisterhaft, meisterlich mesterlig, meistern være Herre over, beherske; overvinde, faa Bugt med; dadle; kritisere. Meisterschaft f Mestre cjpl.; Mesterret c; Mesterskab n. melancholisch melankolsk.

Melde ^ s Melde c.

Melde ... in Zssgn: ^amt n Indmeldelseskontor n; Underretningsbureau n; ^Pflicht f Anmeldelsespligt o; weiter X m Estafet c.

melden melde; meddele; omtale, nævne; j-n ~ angive, melde En; sich zn etwas „ melde, indstille sig til noget.

Meldung /"Melding c; Meddelelse c; X Rapport c.

Melisse H f Hjertensfryd c. Meliszucker tn Melissukker n. melk som giver Mælk.

Melk-... in Zssgn: ^eimer m Malkespand c; ^.kuh f Malkeko c; schernel tn Malkestol c. melken malke.

Melkerei f Mælkeri, Mejeri n. Melodie/"Melodi c. melo'disch melodiø's, melo'disk. Melone f Melon c.

Meltau m Meldug c.

Memme f Kujon, Kryster c. memorieren memorere, lære ude-

Menage f Husholdning c; Plat-demenage c.

Menagen-... in Zssgn: ^gestell n Platdemenage c\ ^korb m Madspandekurv c.

Menagerie f Menageri n.

Meng.... in Zssgn: ^sutter n Blandingsfoder n; Jfotn n Blandingssæd c.

Menge f Mængde c; Masse c;

mengen blande, rode sammen.

Mengsel n Sammenblanding c; sig. Miskmask ti.

Mennig m, Mennige f Mønnie c.

Mensch 1. m Menneske n. 2. n Tøs c; Tøjte c.

Menschen-..., menschen-... in Zssgn: ^alter n Menneskealder c; seind m Menneskefjende c; fleischn Menneskekød n; ^fresier m Menneskeæder c; ^freund m Menneskeven c; ^.freundlich a. menneskevenlig; menneskekærlig; ^freundlichkeit f Men-neskekærligked c; ^.gedenken n: seit ^gedenken i Mands Minde; ^.geschlerht n Menneskeslægt c; J)a& m Menneskehad n; ^Hasser tn --- 4einb; ^.kenntiris f Menneskekundskab c; ^.leer o. mennesketom; Jttebe f Menneskekærlighed c; ^.mö glich a.mulig for et Menneske; ^.mord m Manddrab n; ^.morder m Morder c; ^.rechte n/pl. Menneskerettigheder cjpl.; eschen 1. f Menneskeskyhed c. 2. a.men-meskesky; Schinder tn Blodsuger c; *,feele /"Menneskesjæl c; F keine ^.seele ikke en Moderssjæl; ^.schlag m Menneskerace c; ^.sohn m Menneskebarn n; Rel. Menneskets Søn; ^.ver-stand tn Menneskeforstand c; fluers n Menneskeværk n; würde f Menneskeværdighed c.

Menschheit f Menneskehed c.

menschlich menneskelig

[lig.

Menschlichkeit f Menneskelighed c.

Menschwerdung f Inkarnation e.

Menstruation f Menstruation c.

Mensu'r f Fechtk. passende Afstand c; Fægteplads, Duelplads c; J Mensur c.

Menue tt n Menuet c.

Mergel m Mergel e; -boden m Mergeljord c; -grube f Mergelgrav c.

mergeln mergle; sig. udpine.

Meridia n m Meridian o.

Meri no m Me'rino n.

Merk«..., merk-... in Zssgn: -buch n Notebog, Lommebog c; -mit! n Kendetegn n; X Distinktion c; -würdig a. mærkværdig, mærkelig; -Würdigkeit f Mærkværdighed, Mærkelighed c; Kuriositet o; -zeichen n Kendemærke n; ^ Sømærke n.

merkbar, merklich følelig, kende-

merken mærke; notere; give Agt paa, lægge Mærke til; sich et. - mærke sig noget; huske noget; - lassen røbe; et. nicht -lassen skjule noget; sich nichts -lassen ikke lade sig mærke med noget.

Mesner m Sakristan, Degn c.

Meß... in Zsign: -amt n Messe c; -buch n Messebog c; -diener m Kordreng, Messetjener c; -* gehilfe m Messehjælper c; -* gerät n Messekar pi.; -geschenk n Markedsgave c; -gewand n Messehagel c; -Hemd n Messesærk c; -kette f Maalekæde c; -kunde f Landmaalerkunst, Landmaaling c; -opfer n Messeoffer n; -rute, -stange fMaale-stang c; -tisch m Maalebord n; -tuch n Messedug c, Orale n.

meßbar maalelig, udmaalelig.

Messe f Messe c, Marked n; Markedsgave c; Rel. Messe c.

messen maale, udmaale.

Messer 1. n Kniv c. 2. m Manier c. 3. in Zfsgn: -bänkchm n Knivstol o; -besteck n Knivbestik n; -böckchen n Knivstol c; -heft n Knivskaft n; -held m Slagsbroder c, som bruger Kniven; -klinge f Knivsblad n; -• rücken m Ryg c af en Kniv; -* schmied mKnivsrned o; -schneide f Knivsæg o; -stecher tn — held; -stiel m = -hest.

Messi'as m Messias c.

Messing n Messing n; -blech n Messingblik n; -draht m Mes-singtraad c; -schitd n Dørplade c af Messing; -schmied m Gürtler c.

tnessingen af Messing, Messing-. Mesti'ze m Mestiz c.

Met m Mjød c.

Metall n Metal w.

Metall-..., metall-... in Zs.'stzgn: -artig a. metalagtig; -geld u klingende Mønt c; -haltig a. metalholdig; -kunde f Metal-lurgi c.

metallen af Metal, Metal-, metallisch metallisk. Metamorphose f Metamorfose, Forvandling o.

Meta'pher f Metafo'r o.

Meteo'r n Meteor n; -eisen n Meteorjern n; -fteinm Meteor-) Meter n (m) Meter c. [sten c.J Methode f Metode c. methodisch metodisk.

Metropole f Hovedstad c Mette f Fromesse c.

Mettwurst f røget Svinepelse c. Metze f 1. Halvotting c. 2. Skøge c.

Metzelei f Slagteri, Blodbad n. metzeln slagte; hugge ned Metzger m Slagter c.

Metzgerei f Slagteri n.

Meuchel-... in Zssgn: -mord m Snigmord w; -morder m Snigmorder c.

dersk.

seende n.

Milde f Mildhed, Blidhed c; mildern mildne, formilde; jur. Ue Umstände formildende Omstændigheder. [mildelse c.l Milderung f Lindring o; For-J Milderungsgrund m formildende Omstændighed c. [Militær n. Militär 1. m Militær c. 2. n Militär-..., Militär-... in Zffgn: ^anwärter m s. An-wärter; dienst m Militærtjeneste c; (dienft)pflicht f Værnepligt c. Udienst)pflichtig o. værnepligt tig; ^.frei a. fri for Militær-

meucheln snigmyrde, meuchlerisch lumsk; snigmor-[dersk

meuchlings lumskelig; snigmor Meute f (Jagd) Hundekobbel n. Meuterei f Mytteri n, Sammen-rottelse c.

Meuterer f Oprører s. meuterisch oprørsk, miauen miave, mich mig.

Michaeli(s) Mikkelsdag c.

Michel m Mikkel; sig. Bondeknold, Tølper c; der deutsche ~ den tyske Mikkel.

Mieder n Livstykke n; Korset n. Miene f Mine o; Ansigt, Ud-[spil n.

Mienen-spiel n, «spräche f Mine-Miere ^ f blaa og rød Arve c. Aliesmuschel f Blaamusling c. Miete f 1. Leje c; Lejemaal w;

Fragt c; Zimmer zur „ geben leje Værelser ud. 2. Landw. Stak c. 3. Zool. Mide o. mieten leje, hyre; fæste; & fragte.

Mieter m Lejer o; sLBefragter c. Mietling m Lejesvend c. Miet(s)-..., miet(s)-... in Zffgn: ^entschädigung f Huslejegodt-gørelse c; ^geld n Fæstepenge pZ.; Husleje c; Uaserne f Lejekaserne o; Uontrakt m Lejekontrakt o; Uutsche f Hyrekaret o; bleute pZ. Lejere c/pZ.; ^mann m Lejer c; oprets m Lejesum, Husleje o; Uruppen //pZ. LejetropperpZ.; Uv eise adv. til Leje; Zettel m Lejeplakat c; ^.zins m Husleje c.

Miez(e) /" Missekat c. mikroskopisch mikroskopisk. Milbe f Mide e.

Milche Mælk o; (der Fische) Mælke c; Uott F vn Dun n paa Hagen; Urei m Mælkegrød c; Urötrhen n Franskbrød, Rundstykke nj

Untber m Diebroder c; Ueber nMælkefeber o; f Mælkekone c; ^geschäft n Mælkehandel c; ^glas n Mælkeglas n; Ugüte)mcsser m Mælkeprøver c; Uaar n Mælkehaar n; Ualb n Mælkekalv o; Uammer /"Mælke-kammer n; Uuh ^ Malkeko o (a. /ifir.); Jfur f Mælkeknr c; mädchen n Malkepige o; Mael-kehandlerske c; glimmt m Mælkemand c; U an (t) sch er F m Mælkeforfalsker c; Uaft m Næringssaft, Chylus c; ^ Mælkesaft c; Uchors m (der Kinder) Arpe c; Ueihe /*Mælkesi c; speise f Mælkemad c; Urahe /" Astr. Mælkevej c; Uuppe f Mælkevælling c; Uopf m Mælkepotte c; Uvirtschaft f Mejeri, Mælkeri n; ¹¹ »* Mælketand c; puckerm Mælkesukker n. milchen give Mælk, malke; Ue Kuh Malkeko o (a. sig.). milchig mælkeagtig.

Milch(n)er m Mælkefisk c. mild, milde mild, blid; gavmild;

Stiftungen milde Stiftelser. Mild-..., mild-... in Zflgn: Uerzig a. godhjertet; godgørende; ^ Herzigkeit s Godhjertethed e; Godgørenhed c; Uätig a. godgørende ; Uätigkeit f Godgøren-[Godgørenhed c.

Hypokondri c.

Mime m Mimiker c; Skue-Mi'rnik / Mimi'k c.

Mi'miker m Mimiker c.

tjeneste; „fromm a. (v. Pferden) skudvant; „snhrwesen »r Train-væsenn; „musik /Militærmusik c; „richter m Auditør c.

militärisch militærisk.

Mili'z / Milits c.

Milliarde / Milliard s.

Million / Million c.

Millionär m Millionær c.

Milz / Milt c.

Milz-..., milz-... in Zsign: „brand m Miltbrand c; „krank, „süchtig a. miltsyg; humørsyg, hypokondrisk; „krankheit, „sucht / Miltsygdom c; Humørsyge, [spiller c.

minder mindre; ringere.

Minder-..., minder-... in Zsign: „einnähme / Mindreindtægt c, Deficit n; „gewicht n Undervægt c; „jährig a. mindreaarig; „jährigkeit / Mindreaarighed c; „wert m ringere Værdi c; Værdiforringelse c; „Wertig a. af ringere Værdi, ringere; „zahl / Mindretal w, Minoritet c.

Minderheit / Minoritet o.

mindern mindske, formindske; sich „ aftage, tage af.

Minderung / Formindskelse, Aftagen c.

mindest mindst; ringest; „ens, zum „en i det mindste, mindst; nicht im „en ikke i mindste Maade, aldeles ikke; „bietend (Aufstreich), „fordernd (Abstreich) mindst-, lavestbydende

Mine X / Mine c.

Minerast n Mineral n; „quelle / mineralsk Kilde c; „reich n Mineralrige n; „Wasser n Mineralvand n.

mineralisch mineralsk.

Miniatur-... in Zsign: „bild n

Miniaturbillede n; „maler m Miniaturmaler c. minieren minere, grave Miner. Minierer m Minør c.

Minierkunst / Minekunst c. Minister m Minister c; „krisis / Ministerkrise o; „Präsident m Konseilspræsident c; „rat m Statsraad w; „stelle / Minister-] ministeriast ministeriel, [post c.J Ministerial-... in Zssgn: „dircktor m Departementschef c; „erlaß m ministeriel Anordning c. Ministerium n Ministerium n. Minne / Kærlighed, Elskov c; „dichtung / Elskovsdigtning, Minnesang o; „hos m Kærlighedshof n; „sän g er, „singer nr Minnesanger, Troubadour c. minniglich yndig; elskovsfuld. minore'mt mindreaarig, umyndig.

Minorennitäst /Mindreaarighed, Umyndighed c. [et Minut.) Minute / Minut; in einer „ om] Minuten-..., minuten-... in Zsign: „lang a. som varer Minutter; „weise adv. minutvis; „weiser, „zeiger m Minutviser c.

Minze H / Mynte c. mir mig; „ nichts, dir nichts uden videre.

Misch»... in Zssgn: „ehe / blandet Ægteskab n; „sutter n Blandingsfoder n; „masch m Miskmask n; „metall n Blandingsmetal n; „Volk n Blandingsfolk n.

mischbar som kan blandes, mischen blande.

Mischling m Blanding c. Mischung / Blanding c. miserabel miserabel, elendig, jammerlig.

Mispel ^ / Mispel c.

Miß-..., miß-... in Zsign: „achten via. ringeagte; „achtung / Ringeagt c; „behagen 1. v/n.

Gesandtskab n.

mishage; 2. n Mishag n; -• bilden v/a. misdanne; -bildung f Misdannelse c; -billigen v/a. misbillige; -billi gnu g f Misbilligelse c; -brauch m Misbrug c; -brauchen v/a. misbruge; -bräuchlich «.fejlagtig; -denten v/a. mistyde; -den tun g f Mistydning c; -erfolg m daarligt Resultat n; -ernte f daarlig Høst c; -fallen 1. v/n. mishage; 2. n Mishag n; -fällig a. ubehagelig; misfornøjet; -geartet a. vanslægtet; -getiurt f Abort c; Vanskabning c; -geschick n Vanskæbne c, Uheld n; -gestalt /"Vanskabning c; -gestaltet a. vanskabt; -glü'cken v/n. mislykkes ; -go'nnenv/a. misunde; -grifs m Misgreb, Fejlgreb n; -gunst/"Misundelse o; -günstig a. misundelig; -handeln v/a. mishandle; -Handlung f Mishandling c; -heirat f Mesalliance c; -hellig a. uharmonisk; uenig; -Helligkeit /"Disharmoni c; Uenighed c; Stridighed c; -jahrnMisvækstaam; -klangs m Disharmoni e; sig. Mislyd c; -kredit m Miskredit c; -liebig a. ilde lidt; ubehagelig; -= li'ngen 1. v/n. mislykkes; 2. n uheldigt Udfald n, Fiasko c; -mut m Mismodn; -mutig a. mismodig; -ra'ten v/n. mislykkes ; vanslægte; -stand m slet Tilstand c; Mangel c; Ulempe c; -stinnnung f Forstemthed c; Uenighed c; -ton J m falsk Tone c; sig. Mislyd c; -tranen 1. v/n. mistro; 2. n Mistro, Mistillid c; -trauisch a. mistroisk, mistænksom; -Vergnügen n Misfornøjelse c; -* Vergnügt a. misfornøjet; -Ver« Haltnis n Misforhold n; -Verständnis n Misforstaaelse c; Fejltagelse c; -Verstehen mis-

forstaa; -wachs m Misvækst c; -Wirtschaft f slet Styrelse c. Atisse-... in Zssgu: -tat f Misgerning, Forbrydelse c; diäter vi Misdæder, Forbryder c. missen savne, undvære.

Mission f Mission c; Sendelse c;

[sionær c. Missiona'r, Missionar m Mis-mihlich mislig.

Misslichkeit f Mislighed c.

Mist ni Møg n; Gødning c; Mødding c; \t> Taage, Dis c; -beet n Mistbænk c; -stils F m Svinepels c; -forke, -gabel f Møggreb c; -grutie f Møgkule c; -. Hansen m Mødding c; -jauche f Møddingvand n, Ajle c; -käfer m Skarnbasse o; -Pfütze f Møddingpøl c; -wagen m Møg-Mistel H /" Mistelten c. [vogn c. misten gøde; muge.

Miszellen f/pl. Blandinger ej pi. mit 1. prp. med. 2. adv. med, tillige.

mit-arbeit en arbejde med.

Mit arbeiter m Medarbejder c. mit bekommen faa i Medgift. Mitbewerber m Konkurrent, Medbejler c.    [bringe.!

mit bringen bringe med, med-J Mit bürger m Medborger c.

Mit eigentümer tn Medejer c. mit-eina'nder med hinanden, mit empfinden: mit j-m - føle med En.

Mit-erbe m Medarving c.

Mit esser m Bordfælle c; Med. Hudprop, Fedtprop c. mit fahren køre med.

Mit-gabe f Medgift c. Mit-gefangene(r) s. Medfange c. Mit gefühl n Medfølelse c. mit gehen gaa med; Fet. - Heiken rapse, stjæle noget, mit-genietzen nyde sammen med. Mit-geschöpf n Medskabning c. Mit gift f Medgift c.

til.

Mit glied n Medlem n.

Mit gliedschaft f Stilling c som Medlem.

Mit helfer m Medhjælper c. Mit-herrschermMedhersker, Med-regent c.

Mit Hilfe f Medhjælp c. mit hi n a'ltsaa, fø'lgelig. mit kämpfen kæmpe med. mit kommen komme med. mit können kunne komme med. mit lache» le med.

Mit laut m Medlyd, Konsonant c. Mit leid n Medlidenhed c.

Mit leidenschaft f fælles Lidelse c; j-n in „ ziehen gøre En delagtig i Sagen; inddrage En i Tabet.

mit-tpibcngioert beklagelsesværdig.

mit leidig medlidende. [ce c.} Mit leidsbezeigung f Kondolen i Mit-leser m Medabonnent c. mit-machen deltage i, være med

Mit mensch m Medmenneske n. mit nehmen tage med; fig. j-n arg m medtage En haardt. mit-ni'chten i'ngenlunde. mit rechnen medregne; vjn. regne med; tælle med. mit reden tale med.

Mit-reeder ^ m Medreder c. Mit-regent m Medregent o. mit reisen rejse med.

Mit schuld f Medskyld c. mit schuldig medskyldig. Mit-schuldner m Medskyldner c. Mit-schülerm Meddiscipel, Skolekammerat c.

mit spielen spille med; lege med; j-m übel w handle ilde med En.

Mit spieler m Medspiller c. Mittag m Middag c; 8yd c; zu m speisen spise til Middag, mittägig, mittäglich Middags-; sydlig.

Deutsch-dänisch.

mittags om Middagen. Mittag(s)-... in Zssgn: Jirot, ^esferl n Middagsmad c; mkreis m Meridian c; mMahl n Middags-maaltid n; mpause f Middagspause c; mruhe f Middagshvile c; mschläfchen n Middagslur c; mseite f Sydside c; stunde f Middagstime c; Middagstid c; mtisch m Middagsbord n; mZeit f Middagstid c. mit-tanzen danse med.

Mitte f Midte c, Midtpunkt n; sig. Middelvej c; „ März i Midten af Marts, mit-teilbar meddelelig. mit teilen meddele; sich j-m meddele sig til En. mit teilsam meddelsom. Atit-teilung f Meddelelse c. Mittel n Middel n; Midte c; _ pi. Midler, Penge jpZ., Formue c; sich ins „ legen lægge sig imellem.

mittel Mellem-, Middel-. Mittel-..., mittel-... in Zssgn: malter n Middelalder c; mütterlich a. middelalderlig; mamerika n Mellemamerika; mürrest & m Vagtarrest o; mdiug n Mellemting c; ^europäisch «. mellemeuropæisk; mfinger m tredie Finger, Langfinger c; mfleisch n Anat. Mellemkød n; mglied n Mellemled n; mgroh a. mellemstor, middelstor; mgut 1. n Middelgods n; 2. a. middelgod; ^hochdeutsch a. middelhøjtysk; ^ländisch a. Middelhavs- ; Mittelländisches Meer, auch mMeer n Middelhavet; mlos a. ubemidlet; mMäßig a. middel-maadig; ^Mäßigkeit f Middel-maadighed c; mMauerMellemmur o; mp artet f Pol. Mellemparti n, Centrum; mpreis m Gennemsnitspris c; mpnnkt m Midtpunkt n; mschlagm Mellemslags

16

ti osa pi.

c; „schule /‘Mellemskole, Middelskole c; ustemt m Mellemstat c; „ftnbt f mellemstor By c; „» stand tro Middelstand c; „stimme •T f Baryton, Mezzosopran c; „stimmen pi. Mellemstemmer c/pZ.; „strafe f Mellemgade c; sig. Middelvej c; „ton J* tro Mellemtone c; „treffen X n Centrum n; „weg m Middelvej c ; „zahn tro Fortand o. mittelbar middelbar, indirekte, mittels, mittelst ved Hjælp af. Mittels-mann rot, -person f Mellemmand, Mægler c. mitten midt; „ amTage midt paa Dagen; „ in der Nacht midt om Natten; „ unter uns midt iblandt

Mitter-..., mitter-... in Zffgn: „nacht f Midnat c; Nord c; „« nächtig, „nächtlich midnatlig, Midnats-; nordlig; „nachts adv. ved Midnat.

Mittfasten pi. Midfaste c.

Mittler tro Mellemmand, Mægler c.

mittler midterst, mellemst.

mittlern, ei'le imidlertid, saa længe.

Mittwoch tro Onsdag c.

mit u'nter undertiden, af og til.

mit-unterzeichnen medunderskrive.

Mit-ursache f Medaarsag c.

Mit-berschworene(r) s. medsammensvoren c.

Mit-vormund tro Medformynder c.

Mit welt f Samtid c.

mit-lu ir fen medvirke, virke med.

Mit wirkung f Medvirkning c.

Mit-Wisien ro Medvidende ro; ohne mein „ uden mit Vidende.

mitzählen regne med, medregne; v/n. tælle med.

Mit-zeit f Samtid e.

Mit zweck tro Bihensigt s.

Mixtu'r f Mikstur c.

Mob tro Pøbel e.

Möbel w Møbel n; „Arbeiter m Møbelsnedker c; „geschäft ro Møbelforretning c; „handler tro Møbelhandler c; „magazin ro Møbelmagasin ro; „tischler tro Møbelsnedker c; „transport-geschäft ro Flytteforretning c; „Wagen tir Møbelvogn, Flyttevogn c.

mobVI livlig, rørig; X mobil; „ machen mobilisere.

Mobiliar ro Møblement ro; Løsøre ro; „vermögenro personlige Ejendele, Møbler og Pre-[n/pl.

Mobilien pi. Løsøre w; Møbler Mobilmachung X f Mobilisering c.

möblieren møblere.

Mode f Mode; nach der „ paa Moden; „artikel tro Modeartikel c; „baute /"Modedame c; „färbe f Modefarve o; „Händlerin f ModehandlerVnde c; „Herr tro Modeherre c; „narr tro Modenar c; „waren //pZ. Modevarer c/pZ. Mode'll w Model c; Skabelon c; Mønster ro. modellieren modelere modeln modelere; forme; ciselere; (Weberei) figurere, mønstre.

Moder tro Forraadnelse o; Dynd, Mudder ro; „erbe /'Muldjord c; „fleck(en) tro Fugtighedsplet o; „geruch tro muggen, raadden Lugt c.

moderig muggen, raadden. modern mugne, raadne, hensmuldre, mode'rn moderne, modernisieren modernisere modifizieren modificere, modisch moderne, paa Moden. Modistin f ModehandlerVnde e. mogeln F snyde i Spil. mögen kunne; maatte gerne;

gide, ville gerne; holde af; have Lyst til; es mag sein, aber ... det kan gerne være, men ...; du magst wollen oder nicht hvad enten du vil eller ej; was ich auch immer tun mag hvad jeg saa end gør; das hätte ich sehen - det vilde jeg gerne have set; ich möchte jeg vilde ønske; lieber - holde mere af. möglich mulig; -enfa'lls om muligt; -erwei'se muligvis. Möglichkeit f Mulighed c.

Mohn ^ m Valmue o; -blatt n Valmueblad n; -fopf m Valmuehoved n; -öl n Valmueolie o.

Mohr m 1. Neger c. 2. s. Moiré. Möhre ^ f Gulerod c. mohreu s. moirieren.

Mohren-... in Zssgn: -gesicht n sort Ansigt n; -kopf m Neger-hoved n; (Pferd) Morenkop c; -land n Ætiopien; -tanz m Negerdans c; -Wäsche f sig. Hvidvadskning c af en Neger. Mohrin f Negeri'nde c.

Mohrrübe ^ f Gulerod c.

Moiré m (n) Moiré c; -band n Moirébaand n. moirieren moirere, vatre, mokieren: sich über j-n - gøre Nar af En.

Molch m Salamander o.

Molekül n Molekule c, Atom n. Molke f Valle c.

Molkerei f Mejeri, Mælkeri n. molkig valleagtig, vallet.

Moll J¹ n Mol c; -akkord m Molakkord c.

Molle f Trug n. mollig blød; hyggelig.

Moment 1. m Øjeblik n; -aufnähme f Øjebliksfotografi n. 2. n (Beweggrund) Moment n. Monarch m Monark c.

Monarchie f Monarki n. monarchisch monarkisk.

Monat m Maaned'e; im - Mai i Maj Maaned. monatelang i Maaneder. monatlich maanedlig; Med. -e Reinigung maanedlig Renselse c.

Monats-... in Zssgn: -fluß m Menstruation, maanedlig Renselse c; -frist /Maaneds Frist c; -geld n Maanedspenge pi.; -heft n Maanedshæfte n; -rose H f Maanedsrose c; -schrift /"Maa-nedsskrift n; -tag mMaaneds-dag c.

monatweise maanedsvis.

Mönch m Munk c. mönchisch munkeagtig.

Mönchs-... in Zssgn: -gelübde n Munkeløfte n; -glatze f Tonsur c; -kappe f Munkehætte c; -kloster n Munkekloster n; -• kutte /"Munkekutte c; -orden m Munkeorden c; -Wesen n Munkevæsen n.

Mond w Maane c.

Mond-..., mond-... in Zs.-stzgn: -bewohner m Maanebeboer c; -finsternis f Maaneformørkelse c; -hell a. maanelys, maane-klar; -kalb n Misfoster n, Vanskabning c; -karte f Mnane-kort n; -licht n Maanelys n; --> nacht f maaneklar Nat o; --oberflnche f Maaneoverflade c; -scheibe /*Maaneskive c; -schein mMaaneskin n; -sichel/Maane-segl, Halvmaane c; -sucht f Søvngængeri n; -süchtig a. maanesyg; -süchtige(r) s. Søvngænger c; -viertel n Kvarter n; -Wechsel tn Maaneskifte n. Motle'teu F pi. Moneter pi. Mongole m Mongoler.

Mongolei' f Mongoliet. mongolisch mongolsk, [tisere.l monieren underrette; dadle,kri-J Monolo'g in Monolog, Enetale c. Monopol h Monopol, Eneret c.

[pi.

[Larm c.|

[gen tidlig.I früh i Mor-f

[Morgen.

[saik-.

Monftra'nz f Monstrans c. Montag m Mandag c; blauer „ blaa Mandag c.

Monteur m Montør, Opsætter c. montieren montere; opsætte. Montierung f Montering, Opsætning; X Mundering c. Montn'rX /"Munderingc; Livré Monume nt n Monument n.

Moor n Mose c; „bad n Slambad n; „land n Moselund »; Mosej ord c. moorig moset, sumpet.

Moos n Mos n; F Penge, Syle Moos-..., moos ... tu Zssgn: „artig a. mosagtig; „bewachsen a. mosgroet; „decke Moslag, Mostæppe n; „tofe ^ f Mosrose c. moosig mosagtig; mosgroet. Mops m (Hund) Mops c.

Moral f Moral c; „Prediger m Moralprædikant c. moralisch moralsk, moralisteren moralisere.

Morast m Morads, Dynd, Søle n; Mose, Sump c.

morastig dyndet, sølet; sumpet. Morchel f Morkel c.

Mord r/i Mord n; Drab n. Mord-..., mord-... in Zssgn: „= breimecwMordbrænder c; „(s)-geschrei n Mordraab n; morderligt Skrig n; „gesell m Morder c; „gier f Mordlyst c; „gierig a. mordlysten; „sucht f, „* süchtig«.---„gier, „gierig ;Mf Mordn; „UmffesMordvaabenn. morden myrde, dræbe.

Mörder m Morder c; „grube f Morderhule c.

Mörderin f Morderske c. mörderisch mordersk. mörderlich mordersk; frygtelig; morderlig.

Mordio: „ schreien raabe Mord. Mordskerl F m Allerhelvedes Karl c.

Mordsspekta'kel F m Helvedesf

Mores: j-n w lehren lære En Mores.

morgen i Morgen;

Morgen m Morgen o; Øst c; i/₅ Tønde c Land; des ₀ra Morgenen; guten ^! god Morgen!; ^anzug nr Morgendragt c; nuausgabe f (c-r Zeitung) Morgennummer n; ^dämmerung f, ^grauen n Morgengry n; ^kleid n Morgenkjole c; ^lattb n Østerland n; blander m Østerlænder c; ^.lied n Morgensang c; ^rock tn Morgenkjole c; Morgenfrakke c; ^rot n, „töte s Morgenrøde c; „feite f Østside c; „stunde f Morgen stund c; Morgentime c. morgend, morgig som sker i morgens om Morgenen. Morphium n Morfin n; „süchti» ge(r) s. Morfinist c. morsch raadden; mør; skør. Mörser m Morter c; X Morte'r e; „kenle /■ Støder c.

Mörtel m Mørtel, Cement c. Mosa-i'k f Mosaik c. mosa'-isch 1. mosaisk. 2. \ Mo-Moschus m Moskus c; ^tier n Moskushjort c.

Moski'to m Moskito c.

Moslem, Mo'slem m Muselmand) Most m Most, Druesaft c; Æblemost, Æblevin c.

Mostrich m Sennep c; Jöurisjfe/*, „Näpfchen n Sennepskrukke c. Motion f Motion c; Forslag «. Moti'v n Motiv n. motivieren motivere.

Mo'tor m Moto'r c; „wagen m Motorvogn c, Automobil n. Motte /• Møl n.

Mottenfraß m Mølskade c. Motto n Motto n.

Möwe f Maage c.

Mucke f Grille, Nykke c, Lune n.

Mücke f Myg c.

mucke» mukke, kny sa. sich

[gende.

[lig.

Lyst

vor

Mückenstich m Myggestik n. Mucker m Hykler, Pietist c. Muckerei f Hykleri n, Skinhellighed c.

muckerhaft hyklersk, skinhellig. Muckertum n — Muckerei. muck(i)sch lunefuld; gnaven, mucksen — mucken, müde træt; ked af.

Müdigkeit f Træthed c.

Muff 1. m Muffe c. 2. skimlet, muggen Lugt c.

Müffchen n Muffedise c; (Gebäck) Bolle c.

Muffel O ru Muffe e.

muffen 1. surmule, gnave; 2. (a.

müssen) lugte muggent, muffig 1. gnaven, fortrædelig. 2. (a.müffig) muggen, skimlet; „ riechen lugte muggent. MÜH-..., MÜH-... in Zffgn: østlig a. møjsommelig, besværlig; „« seligkeit f Møjsommelighed o; Elendighed c; „(e)waltuug s Besvær n, Ulejlighed c.

Mühe f Møje c, Besvær n; Umage e; sich „ geben gøre sig Umage.

mühen: sich „ gøre sig Umage, anstrenge sig. mühevoll besværlig, anstren-Mühl-... in Zssgn: „bach m Mølle-aa o; „gang m Møllekværn c; „graben m Møllegrav c; „* knappe m Møllersvend c; „rab n Møllehjul n; „ftein m Møllesten c; „teich m Mølledam c; „wehr n Mølledæmning c; „-werk n Mølleværk n.

Mühle f Mølle c.

Mühlen-... in Zssgn: „gerechtigkeit f Møllerettighed c; „zwang m Mølletvang c.

Mnhme f Tante, Faster, Moster c; Niece c; Kusine c.

Mühsal n (f) Møjsommelighed, Besværlighed o. mühsam møjsommelig, besvær-

Mulatte m Mulat e.

Mulattin f Mulati'nde c.

Mulde f Trug n; Geogr. flad Sænkning c.

Mull m (n) (Stoff) Mol n.

Müll n Smuld, Grus n; Støv, Fejeskarn n; „abfuhr f Dagrenovation c; „ebner m Skarnbøtte, Skraldebøtte c; „Haufen m Skarndynge c; „kasten m Skarnkasse c; „kutscher m Skraldemand c; „schippe fFejeskuffe c; „wagen m Skraldevogn c.

Müller m Møller c. [næring c.l

Müllerei f Mølleri n, Mølle-j

Müllerin/'Møllerkone c; Møllerdatter c.

mulmig: F bie Sache ist „ Sagen er raadden, prekær.

multiplizieren multiplicere.

Mumie /‘Mumie c.

Mumm: F keinen „ haben zu... ikke have Mod paa til ...

mummeln mumle, tale utydelig.

Mummenschanz m Maskerade.

Mummerei f Forklædning c; Maskerade c; fig. Forstillelse c.

Mumpitz F m Vaas, Vrøvl n.

Mund m Mund c; Munding c; reinen „ halten holde ren Mund; einen losen „ haben have en ond, slem Tunge; fig. kein Blatt den „ nehmen tage Bladet fra Munden; den „ aufsperren, aufreißen gabe af Forundring.

Mund-..., mund-... ilt Zssgn: „art f Mundart, Dialekte; „bedarf mMundsorraadn; „faule /'Med. Skørbug c; Trøske c; „gerecht a. mundret; fig. tilpas; „höhle f Mundhule c; „koch m Mundkok e; „lack m Oblat c; „portion f Ration c; „schenk m Mundskænk c; „schwamm m Med. Trøske c; „sperre f Med. Mundklemme c; „fptegel m sto-mato »kop n; »stück n Mundstykke n; »tot ct. tavs; »voll tn Mundfuld c; »Vorrat m Mundforraad, Proviant c; »* W afser n Mundvand n; »werk n Mund c; F ein gutes öfters haben have et godt Snakketøj; »Winkel m Mundvig c.

Mündel n (m, /) Myndling c. Mündel'..., Mündel'... in Zsign: »getbet njpl. umyndiges Midler pi.; »sicher a. med Sikkerhed som for umyndiges Midler, munden smage, münden munde, udmunde, mundieren renskrive, mündig fuldmyndig; », sprechen erklære for fuldmyndig. Mündigkeit / Fuldmyndighed c. mündlich mundtlig.

Mündlichkeit / Mundtlighed c. Mündung / Munding c. Munition & / Ammunition o. munkeln mumle, hviske, smaa-snakke.

Münster m (n) Domkirke c. munter munter, livlig; vaagen; rask, sund.

Munterkeit / Munterhed, Livlighed c; Vaagenhed o.

Münz-... iit Zssgn: »cm^ett /‘Møntenhed c; ».fuß m Møntfod c; ».gewicht n Møntvægt c; ».kabinett n Møntkabinet n; ».fenner m Møntkender o; ».kosten pi. UdmøntningsomkostningerpZ.; ».kunde / Møntkundskab, Numismatik c; »kundige(r) s. Møntkender, Numismatiker c; »lieb-haber m Møntsamler c; »meister tn Møntmester c; ».recht n Møntrettighed c; *fauimlung/ Møntsamling o; ».stempel m Møntstempel n; ».Vertrag m Møntkonvention c; ».Währung / -----»fufc ;~umrbetn mMøntguardein c; ».zeichen n Mønttegn n. Münze/ (Geldstück) Mønt c; (Münz-anstalt) Mønte; (Denk-) Medaille c; sig. et. für bare ~ nehmen tage noget for gode Varer, m fingen mønte (a. sig.), slaaMønt. Münzer m Mønter, Møntpræger

Muräne / (Fisch) Muræne c.

mLrbernør;skør; /g. j-n» machen gøre En mør, bearbejde En.

Mürbigkeit / Mørhed c; Skørhed c.

Murmel tn Marmorkugle c.

murmeln mumle; knurre; risle.

Murmeltier n Murmeldyr n.

murren knurre, brumme.

mürrisch gnaven, vranten, [c.)

Mus n Mos, Grød c; Marmelade]

Muschel / Musling o; Muslingeskal c; Ørebrusk c.

Muschel-..., muschel-... in Zs.-stzgn: ».bank / Muslingbanke c; ».förmig ct. muslingdannet; ».grotte / Muslinggrotte o; ».haltig a. muslingholdig; ».kunde /Kon-kyliologi c; ».s am ml ung / Konkyliesamling c; ».schale / Muslingeskal c; ».Werk n Konkyliearbejde n.

Muse /Muse c.

Mufelman(n) m Muselman(d) c.

Musensohn m Student c.

Biuse'um n Museum n.

Aiusi'k / Musik c; »akademie / Musikkonservatorium n; »nuf» sührung / Koncert c; ».direktor, »dirigent m Musikdirektø'r, Kapelmester c; ».dofe / Spille-daase c; ».institut n — »akade-ntie; »lehrer m Musiklærer o; »stunde / Musiktime c; ».unterricht tn Musikundervisning c; ».verein m Musikforening c.

Musika'lien pi. Musikalier pi.; »-Handlung / Musikhandel c.

musikalisch musikalsk.

Musika'nt m Musikant, Spillemand c.

Mu siker, Mu'sikus m Musiker c.

e.

løs.

Musi'v-... in Zffgn: -arbeit s Mosaikarbejde n; -gold n Musiv-guld n.

musivisch Musiv-, Mosaik-, musizieren musicere.

Muska't-... in Zssgn: -(en)baum m Muskattræ n; -blüte f Muskatblomme c; -nuß f Muskatnød [skatvin c.} MuskateAerm Muskateller, Mu-J Muskel m (f) Muskel c; -faser f Muskeltraadc; -stuft/"Muskelkraft c; -(Verzerrung /"Muskel-fordrejelse o. mnskelig muskuløs.

Muske te s Musket c, Gevær n. Musketier m Musketer c. Muskulatu'r f Muskulatur c. muskulö's muskuløs.

Muß n -Nødvendighed, Tvang c. Muße /"Fritid c, Otiumn; in aller - i Ro og Mag.

Musseli'n m (Stoff) Musselin n. müssen maatte, være nødt til; skulle; burde; er hat es tun -han har maattet gøre det. müßig ledig; uvirksom, ørkes-

Müßig-... in Zffgn: -gang m Lediggang c; -gänger m Lediggænger, Driver c.

Muster n Mønster n (auch sig.); Prøve c.

Muster ..., iimfter«... in Zs.-stzgn: -anstalt f Mønsteranstalt c; --bild n Mønster, Forbillede n; -buch n Prøvebog c; Mønsterbog c; -gültig a. svarende til Prøven; sig. mønsterværdig; -karte f Prøvekort n; -kasten m Prøvekasse o;-(laud)wirtschaft, -Meierei /"Mønstergaard c, Mønsterlandbrug n ; -teilet F m Handelsrejsende c; -tolle X \k f Mønstringsliste, Rulle c; -• sammlung f Mønstersamling c; Prøvekollektion c; -schütz m Beskyttelse c af Varemarker;

-wetk n klassisk Værk n; Zeichner m Mønstertegner c.

musterhaft mønsterværdig, eksemplarisk.

mustern mønstre; kritisere; X vt udskrive, indkalde.

Musterung f Undersøgelse c; Kritik c; X Mønstring c.

Mut m Sind n; Mod n; froher -godt Humør n; guten -es sein være ved godt Mod; - fassen fatte Mod; j m - machen sætte Mod i En; den - filtten lassen tabe Modet.

Mut-..., mut-... in Zssgn: -los a. modløs; -losigkeit f Modløshed c; -maßen v/o. formode; forudsætte ; antage; -maßlich a. formodentlig,rimelig;-mftf;ung /"Formodning, Gisning c; -volt a. modig; -Wille m Kaadhed, Overgivenhed c; Skælmeri n; -willig a. kaad, overgiven; skælmsk; ondsindet; frivillig; adv. af Kaadhed; med Villie.

Mütchen n: sein - an j-m kühlen køle sit Mod paa En.

mutieren (von der Stimme) være i Overgang.

mutig modig.

Mutter f Moder c; (Gebär-) Livmoder c; (Schrauben-) Møtrik c.

Mutter-..., mutter-... in Zs.-stzgn: -beschwerde f Modersyge c; -• bruder m Morbroder c; -brust f Moderbryst n; -glück n Moderlykke o; -go'ttesbild n Madonnabillede n; -herz n Moderhjerte n; -kind n Kælebarn n, Kæledægge c; -fontn Meldrøje o; -land n Fødeland n; Moderland n; -leib tn Moders Liv n; -liebe f Moderkærlighed c; -« mal n Modermærke n; -milch f Modermælk c; -mord m Modermord n; -Pferd n Følhoppe c; -» schaf n Moders aar n; -scheide f Anat. Moderskede c; -schwein n

Griseso c; Jeele f: keine Jede ikke en Moders Sjæl; Jeden* allei'n a.ganske alene, mu'tters-alene; Johnchen n ----- Jfinb; spräche f Modersmaal n; Modersprog n; Jtelle f: Jtelle bei j-m vertreten være En i Moders Sted; Jtolz m Moderstolthed c;

' Jeit m (n) lur. Mødrenearv c; ^witz m naturligt, medfødt Vid

Mütterchen, Mütterlein n lille Moder; gammel Kone c. mütterlich moderlig; mødrene. Mutterschaft f Moderstand, Ma-ternitet c.

Mütze f Kasket c; (ohne Schirm) Hue c.

Mützen ... in Zs.-stzgn: ^macher ro Kasketmager c; Jchirm ro Kasketskygge c.

Myrrhe f Myrra c.

Myrte f Myrte c.

Myrtenkranz ro Myrtekrans o. mysteriös mystisk, mystifizieren mystificere. Wftit/’MystVk c. mystisch mystisk.

Mythe f, Mythus m Myte c. mythenhaft, mythisch mytisk. Mythologie f Mytologi c. mythologisch mytologisk.

de; nabo venlig.

Overvejelse c.

na! naa!; naa da!; ^ ob! det skulde jeg mene.

Nabe f (eines Rades) Nav n.

Nabel ro Navle c;    Navle

brok n; Jdjitutf Navlestreng c. Nabenbüchse f Akselbøsning c. Na'bob ro Nabo'b c. nach til; efter; ifølge; mir „! følg mig!; der Reihe „ efter Tur; „ und „ lidt efter lidt, éfterhaan-den; „ wie vor nu som før. nach-achten efterkomme, efterleve.

Nach-achtung f Efterkommelse, Efterlevelse c. nach äffen efterabe.

Nach asser m Efteraber c. nach ahmen efterligne, nach ahmenswert efterlignelses-værdig.

Nach ahmer ro Efterligner c. Nach ahmung f Efterlignelse c. nach arten: j-m slægte En paa. Nach-bar(in f) ro Nabo(erske) c. nach barlich Nabo-; nærliggen-[bolag m. Nach-barschaft/'Naboskab-r;Na-nach-bekommen faa bagefter, nach-beffern forbedre, reparere.

nach bestellen bestille bagefter, efterbestille.    [se.)

nach beten eftersnakke; opram-J Nach beter ro Eftersnakker c. nach bewilligen efterbevilge. nach bezahlen betale bagefter. Nachbezahlnng /"Efterbetaling c. Nach bild n Efterligning, Kopi c. nach bilden efterligne; kopiere. Nach bildung f Efterlignelse c; Kopiering c.

nachbleiben blive tilbage;

(Schule) sidde over. nach blicken følge med Øjnene, nach de'm 1. cj. efter at; eftersom. 2. adv. senere, bagefter; je „ alt eftersom, nach-denken (über) tænke over; tænke efter.

Nach-d enken n Eftertanke c;

[tænkelig, nach denklich eftertænksom; be-nach-dringen trænge bagefter. Nach druck ro 1. Typ. Eftertryk n. 2. sig. Eftertryk «, Fynd c. nach drucken Typ. eftertrykke. Nach-drucker ro Eftertrykker c. nachdrücklich eftertrykkelig; med Kraft.

[Efterlignelse c.

følgelse c.

[c.

[efter.

lyd c.

komme.

[c.

Nach-eiferer m Medbejler; Rival c. nach eifern kappes med; efterligne.

Nach eiferung f Kappelyst c; nach eilen ile efter; forfølge, nach-eina'nder efter hinanden. Nachen m 7\ad, Jolle o.

Nach ernte f Efterhøst c. nach erzählen fortælle igen, genfortælle.

nach essen spise bagefter. Nach-essen n Desert c. [efter.] nach fahren liøre, sejle bag-j Nach feier f Andendagsfest c. Nach folge f Succession c; Efterbøre.

nach folgen følge efter; succe-Nach-solger m Efterfølger c; Eftermand c.

nach fordern kræve bagefter, nach forschen forske efter, efterforske.

Nach forschung f Efterforskning Nach frage f Forespørgsel c; G Efterspørgsel c. nach fragen forespørge; spørge nach geben give bagefter; give til; v/n. give efter; S dale. nach-geboren senere født; født efter Faderens Død.

Nach geburt /* Efterbyrd c. nach gehen gaa bag efter; hengive sig til, passe; (von der Uhr) gaa for langsomt, nach-gehends siden, senere.

nach gerade efterhaanden. Nach-geschmalknr Eftersmag (auch) nach giebig eftergivende,føjelig. Nach giebigkeit f Eftergivenhed, Føjelighed c. nach graben grave efter.

Nach grabung f Eftergravning c. nach grübeln gruble over.

Nach hall m Genlyd c, Ekko n. nach-hallen genlyde, nach haltig varig, vedholdende, nach hangen, nach hängen hengive sig til.

nach helfen hjælpe ester, hjælpe paa; hjælpe frem. nach-he'rsenere, siden, derefter, nach herig senere; følgende.

Nach hilfe fEfterhjælp c. nachholen (Vergessenes) hente;

(Versäumtes) indhente.

Nach hut X f Bagtrop c. [efter.l nach jagen jage efter; stræbe) Nach-klang m Efterklang c; Gen-flyde.1

nach klingen klinge efter, gen-f Nach komme m Efterkommer c. nach kommen komme efter, følge; komme bagefter; sig. efter-[mere pi. Nach kommenschaft f Efterkom-Nach-laß m Ophold, Ophør n; (des Preises) Afslag n; (der Strafe, Stener) Eftergivelse, Nedsættelse c; jur. Bo, Dødsbo n; Efterladenskab n.

nach lassen efterlade; opgive, lade være med; (Strafe) eftergive; (v. Preise) slaaaf; løsne, slappe; v/n. afstaa (fra); slappes; tage af, sagtn es; give efter, give Køb.

nach lässig efterladen, skødesløs. Nach lässigkeit f Efterladenhed, Skødesløshed c. nach laufen løbe efter, nach leben fig. efterleve, efterkomme.

Nach lese f Efterhøst, Efterslæt nach lesen sanke efter; læse over paa; læse om igen; læse efter, nach liefern efterlevere, nachmachen eftergøre; efterligne.

Nach-mahd f Efterslæt c. nach malen male efter, kopiere, narh-malig senere, paafølgende, nach-mals senere, nach messen maale efter.

Nach mittag m Eftermiddag c. nach mittags om Eftermiddagen. Nach nahme G f Efterkrav n.

[noget paa. nach-sagen sige igen; sige (En) Nach satz m Eftersætning c. nach schicken sende efter; sende [Penge til. nach-schießen: Geld skyde Nach-schlagebuch n Haandbog c. nach schlagen slægte paa; v/a.

slaa efter (i en Bog), [efter, nach schleichen liste (sig) bag nach schleppen slæbe efter sig. Nach schlüssel m falsk Nøgle c. nach-schmeckeu have en Efter-

be efter.

nach-nehmen tage senere; G eftertage.

nach pflanzen plante senere. Nach-pflege f Efterkur c. nach plappern snakke efter, nach rechnen regne efter.

Nach rede f Rygte, Omdømme n; Bagtalelse o; in üble „ bringen bringe i Vanrygte, bagtale, nach-red en: j-m - tale efter En; j-m et. ~ sige En noget paa, sige noget om En. nach reisen rejse efter, nach-reiten ride efter.

Nach richt /'Efterretning o; Underretning, Advis o. Nach-richter m Skarpretter c. nach richtlich til Efterretning, nach rücken rykke efter, [log c. Nach-rus nr Eftermæle n; Nekro-Nach-ruhm m godt Eftermæle n. nach rühmen: j-m et. ~ sige noget til Ens Ros.

bagefter.

smag.

nach schreiben skrive efter Diktat; j-m ^ skrive efter En; ef-terskrive (Ens Haandskrift).

Nach schrift /"Efterskrift c.

Nach-schuß m sig. Tilskud n.

nach schütten hælde paa, kaste paa.

nach sehen se efter, følge med Øjnene; vja. efterse, inspicere; j-m et. ,v se igennem Fingre med noget.

nach setzen sætte bagefter; til-

føje; sig. tilsidesætte; v/n. sætte efter, forfølge.

Nach sicht f Overbærenhed c. nach sichtig overbærende, nach sinnen tænke over, gruble over.

nachsitzen (Schule) sidde over. Nach sommer m Eftersommer c. nach-spahen spejde efter. Nach-spiel n (Theater) Efterspil n (auch sig.).

nach sprechen: j-m ~ efterligne Ens Tale; v/a. sige efter, gentage.

nach-sprengen galopere efter, nach spüren efterspore; (Jagd) spore.

nächst 1. a. nærmest; næst. 2. adv. am ^cn nærmest; ^.ens, mitteilt med det første. S.prp. nærmest ved; næst efter, næst. 4. in Zssgn: ^be'st a. næ'stbedst; „.be'in adv. straks, med det første; ^folgend a. næstkommende; liegend a. nærmest; sig. nær-mestliggende.

nachstehen staa bagefter; sig. j-m ^ staa tilbage for En. nach stellen stille bag ved; (die Uhr) stille tilbage; vjn. j-m ^ efterstræbe En.

Nach stellung s Efterstræbelse c. Nächstenliebe f Kærlighed c til Næsten.

Nächste(r) m Næste c.

Nach steuer f Tillægsskat c. nach streben stræbe atnaa; stræ-[styrte efter, nach stürzen styrte bagefter; nach suchen eftersøge; um et. ^ ansøge om noget.

Nacht f Nat c; sig. Mørke n; bei des -s = nachts; diese hente nacht i Nat; gestern nacht i Gaar Nat; morgen nacht i Morgen Nat; gute „! god Nat!; bei „ und Nebel i Mulm og Mørke; bei einbrechender - ved Nattens

[tid.

fa

stere.

Frembrud; ^arbeit/"Nattearbej -de n; Jnlb n (artalerei) Natstykken; ^bienst rir Nattetj eneste c; ^effen n Aftensmad o; ^eutc f Natugle o; Walter rrr Natsværmer c; ^.frost rrr Nattefrost c; ^geschirr n Natpotte o; ^gleiche f Jævndøgn n; ^hernb n Nat-skjorte o; ^.jacke f Nattrøje c; flager n Natteleje n; Natte-logis n; klampe f Natlampe c; glicht n Natlys n; ^.mahl n Aftensmaaltid n; ^tnuftf f Serenade c; ^mütje f Nathue c (auch /Ip.); ^quartier n Natte-kvarter n; ^schatten ^ rrr Natskygge c; Schwärmer rrr Natte-sværmer c; pflück n = Jbilb; ^stuhl rrr Natstol c; ^tisch rrr Natbord n; ^.topf rrr = Geschirr; ^.wache f Nattevagt c; ^Wächter m Natvægter, Vægter c; ^wanbler(in f) rrr Søvngæn-ger(ske) c; Nattetid; zur ^zeit ved Nattetid; ^eugnNattøj n; ^zug S m Nattog n. Nach teil rrr Skade c; Tab n; Ulempe o.

nach teilig skadelig; ugunstig, nachten: es nachtet det bliver Nat. Nachtigall f Nattergal c. nächtigen overnatte.

Nach tisch rrr Dessert o. nächtlich natlig; adv. ved Natte-nach-tönen klinge efter, genlyde. Nach-trab X m Bagtrop c. nach-trachten eftertragte.

Nach trag rrr Tillæg, Supplement nach tragen bære bagefter; tilføje; sig. j-m et. «X, bære Nag til En for noget, nach träglich senere; supplerende; adv. bagefter; desuden. Nach trieb rrr nyt, ungt Skud n. nachts om Natten, nach tun gøre bagefter; j-m et. „ gøre En noget efter, nach üben indøve senere, repe-

Nach Übung f Efterøvelse, Repetition c.

nach-versichern reassurere, nach wachsen vokse igen; vokse ud igen.

nach-wägen veje efter.

Nach wahl f Eftervalg n. Nach-weh n sig. Eftersmæk n; ^.en pi. Med. Efterveer pi. (auch nach weinen: j-m bittere Tränen fælde bitre T aar er over En s

Død.

Nach weis rrr Oplysning c; Citat n; Bevis n; Henvisning c.

Nach-weise-amt, -bureau n Oplysningsbureaun; Fæstekontor n. nachweisen paavise; henvise til; bevise; anvise.

Nach weisung f Paavisning c;

Bevis n; Anvisning c.

Nach-Welt f Efterverden c. nach-wiegen veje efter, nach wirken virke bagefter.

Nach wirkung f Eftervirkning c. Nach wuchs rrr Eftervækst o; Afkom n, Børn pi. nachzahlenbetale bagefter; betale til.

nach-zählen tælle efter.

Nach zahlung f Efterbetaling c. nach zeichnen tegne efter, nach-ziehen trække efter sig; v/n.

drage, flytte, følge efter.

Nach zügler rrr Efternøler c; X Marodør c.

Nacken rrr Nakke c; ^schlag m Nakkedrag n; ^schlüge pi. sig. Ubehageligheder pi. nackenb, nackt nøgen, bar, blottet. Nacktheit f Nøgenhed c.

Nabel f Naal c; (Stecke) Knappenaal c; (Stricke) Strikkepind c; ,Jmmn rrr Naaletræ n; ^.büchse f Naalehus n; ^gelb n Naale-penge pi.; ^.holz n Naaletræ n; Naaleskov c; Jfiffen n Naale-pude c; Jtø* n Naaleøje n; ,*• spitze f Naalespids c; „stich tn Naalestik n.

Nadler m Naalemager c.

Nagel m 1. (Finger„) Negl c; ein-gewachsener „ indgroet Negl. 2. (zum Einschlagen) Søm n, Nagle c; hölzerner „ Trænagle c. Nagel-..., nagel-... in Zssgn: „boh-rer m Sømbor n; „bürste s Neglebørste c; „fest a. nagelfast; „-geschwür »r Neglebyld c; „kops tn Sømhoved n; „neu' a. splinterny; „probe s Negleprøve c; „schmied m Sømsmed c; „Wurzel f Neglerod c. nageln nagle, sømme, spigre, nagen gnave; sig. nage, pine. Nager m, Nagetier n Gnaver c. nah, nahe nær, nærliggende; „e Gefahr nær, overhængende Fare c.

Näh«... iit Zssgn: „garn n Sygarn n; „kästchen n Syæske c, Syskrin n; „kissen n Sypude c; „-$ot6mSykurv c; „mädchen n,„• mamsell f Sypige c; „Maschine f Symaskine o; „nadel f Synaal c; „schule /"Syskole o;„tischchen n Sybord n; „zeug n Sytøj n. Nähe f Nærhed c; ganz in der „ ganske tæt ved. nahebei nær ved. nahen: sich „ nærme sig. nähen 1. sy. 2. N„ n Syning c. näher nærmere.

Näherin f Syerske, Sypige c. nähern bringe nærmere; sich j-nr „ nærme sig til En.

Näherung f Nærmelse c.

Nähr-... in Zs.-stzgn: „boden tn sig. gunstig Jordbund c; „mutter f Plej emoder c; „stand tn n ærings-drivende Stand c; „stofs m Næringsstof n; „vater m Plejefader c; „tøert tn Næringsværdi c. nähren ernære; nære. nahrhaft nærende, kraftig; frugtbar; indbringende.

Nahrung f Næring, Føde s; Erhverv n, Næring c.

Nahrungd-... in Zssgn: „losigkeit f Erhvervløshed c; „mangel m Mangel c paa Føde; finittet n Næringsmiddel w; ^sorge /'Næringssorg c; „zweig mErhvervs-gren c.

Naht f Søm c; Syning c. Nähterin /" = Näherin, naiv naiv; „e Rollen Ingenue-Roller pi.

Naivität f Naivitet c.

Name, Namen m Navn n; Benævnelse c.

Namen-..., namen«... in Zssgn : „liste /"Navnelistec; „los a. navnløs, anonym; usigelig; „Verzeichnis m Navnefortegnelse c. namens ved Navn; i ... Navn. Namens«... in Zs.-stzgn: „aufruf m Navneopraab n; „fest n, „tag m Navnedag c; Fødselsdag c; „» Unterschrift f Underskrift c; Vetter mNavne c; „zug m Navnetræk n.

namentlich lydende paa Navn;

ved Navn; adv. navnlig, især. namhaft ved Navn; berømt; betydelig; „madden nævne, navngive.

nämlich 1. (der, die, das „e) den (det) samme. 2. adv. nemlig. Nämlichkeit /"Identitet c.

Nanking m (Stoff) Nankin(g). Napf m Skaal, Kumme c; Terrin c; „suchen m Søsterkage c. Naphtha n (/") Nafta c.

Narbe / Ar n; Landw. Muldskorpe c; (des Leders) Narv c. narbig arret; (vom Leder) narvet, narkotisch narkotisk.

Narr tn, Närrin /"Nar c; Tosse c; zum „en haben, narren holde for Nar.

Narren-... in Zs.-stzgn: „geschwätz n taabelig Snak c; „Haus n Daare-kiste c; „kappe f Narrehue c;

„(s)possen f/pl. Narrestreger c/pl.; „seil n: ftg. j-n am „feil führen trække En omkring ved Næsen; gøre Nar af En.

m Naturdigter o ; „erscheinung / Naturfænomen n; „erzeugnis n Naturprodukt n; „forscher m Naturforsker c; „gabe f Gave c af Naturen; „gemäß a naturlig; „geschichte f Naturhistorie c; „gesetz n Naturlov c; „getreu a naturtro; „Heilanstalt f Sanatoriumn; „kunde, letjre /"Naturlære, Fysik c: „recht n Naturret c; „reich » Naturrige n; „-schönheit f Naturskønhed c; „• spiel n Naturspil n; „trieb tn Naturdrift c; „Volk n Naturfolk n; „widrig a naturstridig; „-Wissenschaften f/pl. Naturvidenskaber c/pl.; „zustand m Naturtilstand c.

Natura'!-... in Zs.-stzgn: „leistung f Naturalydelse o;„verpflegungX f Naturalforplejning c. Naturalien pi. Naturalier pi.-, Naturgenstande pi; „kabinett n, „sammlung f Naturaliesam-[ligvis.

natürlich naturlig; adv. natur-Natürlichkeit /"Naturlighed c. Nebel tn Taage o; „bild n Taage-billede n; „fleck tn Astr. Taage-plet c; „horn n Taagehorn n, Sirene c; „ftreif(en) tn Taage-stribec; „tvettetntaagetVejrn. nebelhaft taageagtig; taaget. neb(e)lig taagefuld, taaget. nebeln: es nebelt det er taaget. neben ved Siden af; samtidig med.

[skab c.s

Narretei /’Taabelighed c; Narrestreger c/pl.

Narrheit f Naragtighed o; Gal-f närrisch naragtig, tosset; gal;

pudsig; løjerlig, sær.

Narzi'sse ^ f Narcis c.    [c.j

Nasa'llaut m Næselyd, Nasallyd)

Nasch-... in Zssgn: „iiwul n Slikmund c; „sucht f Slikvornhed c; „werk n Slikkeri n. naschen slikke, gnaske.

Näscher tn, „in f Slikmund c.

Näscherei f Slikkeri n; Slikvornhed c.

naschhaft slikvorn.

Naschhaftigkeit f Slikvornhed c.

Nase/'Næse o; sig. Næse, Røffel c. näseln snøvle.

ling c.

[Næsen.

Neben-..., neben-... in Zfsgn: „absieht f Bihensigt c; „a'n adv. ved Siden af; nær ved; „arbeit f Ekstraarbejde, Biarbejde n; „bedeutung f Bibetydning c; „-bei' adv. ved Siden af; desuden; løselig; „beschäftigung f Bibeskæftigelse o; „buhler m Medbejler, Rivalo;„buhlerschaft f Rivalitet c; „ding n Biting c;

Nasen... in Zssgn: „bein n Næsehen n; „bluten n Næseblod n; pflüget in Næsefløj c; „fneifer m Næseklemmer, Pincenez c; „loch n Næsebor n; „» popel P tn “Bussemand“ c; „= quetscher F m simpel flad Ligkiste c; „rümpfen n Trækken c paa Næsen; „stüber tn Næsestyver c; „wärmer tn Næsevarmer c (Halstuch, kurze Pfeife), naseweis næsvis, nasführen: j u „ tage En ved Nashorn n Næshorn n. naß vaad; durch und durch „ gen-nemvaad; „kalt a. raakold; klam.

Nässe f Væde c; Fugtighed c. nässen væde, fugte.

Nation /'Nation c.

Nationalität f Nationalitet c.

Na'tron n Natron n; doppeltkohlensaures „ tvekulsurt Natron.

Natter f Snog c; sig. Slange c.

Natur f Natur c; „arzt tn Naturlæge c; “klogMand“ c; „bidjtet | „eiua'nder adv. ved Siden af

tes.

[Søstersøn c. Brodersøn,

hinanden; -einkünfte f/pl. Biindtægter cjpl.; -einnähme f Biindtægt c; -stuft m Biflod c; -gasse f Sidegade c; -gebäude n Sidebygning c; -gewinn m Bifortjeneste o; -Handlung f Episode c; -fte't adv.ved Siden af; desuden; i Forbigaaende; -hi'n adv. ved Siden af; forbi; -farte Ü f Frikort n til Familien; ---kirche f Annekskirke c; -kosten pi. Ekstraomkostninger c/pl.; -linie f Sidelinie c; W Sidebane c; -mottit m Sidemand c; -mensch m Medmenneske n; --person f Biperson o; -fache f Bisag, Biting c; -saft m Bisætning c; isomre f Bisol c; -* stehend a. staaende ved Siden af; omstaaende; hosføjet; -» strafte f Sidegade c; Bivej c; -stunde f Fritime c; -tis tf) tn Sidebord n; -tür f Sidedør o; -treppe /"Sidetrappe c; -umstand m Biomstændighed c; -Verdienst m Bifortjeneste c; -weg m Bivej o; Sidevej c; -Wort n Adverbium , Biord n; -zimmer n Sideværelse n. liebst tillige med; foruden, necken drille; sich - gækkes, gan-

Neckerei f Drilleri n.

neckisch drillende, drilagtig;

skælmsk.

Neffe m Nevø,

Neger m Neger o; -handel tn Slavehandel c; -markt rn Slavemarked n.

Negerin f Negerende c. nehmen tage; & (ind)tage; sig. antage, anse; ein Ende - faa Ende; j-m alle Hoffnung-betage En alt Haab; j-m das Leben -tage Livet as En; sich Zeit - tage sig god Tid.

Nehmer tn Tager c; G Køber c. Neid m Misundelse c; Skinsyge

c; Jfjttmmel F m Misunder c; nagel m Neglerod c. neiden misunde.

Neider m Misunder c. neidisch misundelig; skinsyg. Neige f Buk n, Nej en c; Hældning, Skraaning c; Aftagen, Hælding c; Levning, Slat o; auf die zur - gehen være paa Hældingen.

neigen bøje, hælde; sich - bøje sig, bukke, neje; sich zum Ende nu lakke ad Enden; v/n. hælde; (zu) hælde (til), have Tilbøjelighed (til).

Neigung f Bøjning, Hældning c; Skraaning c; sig. Tilbøjelighed

c.    [vinkel o.l

Neigungswinkel tn Hældnings-}

nein nej; - doch 1 nej, vist ikke!

Nelke ^ f Nellike c; Kryddernellike c.

Nelken-... in Zssgn: -51 n Nellikeolie c; -pfeffer tn Allehaande n; -stock tn Nellikeplante, Nellike o.

Nenn-... in Zssgn: -fall m Nominativ, Nævneform c; hivert m paalydende Værdi c; -luort n Substantiv, Navneord n.

nemtbar som kan nævnes; nicht - unævnelig.

nennen nævne, navngive; kalde; sich - hedde; kaldes, kalde sig; navngive sig.

nennenswert nævneværdig.

Nenner m Nævner c.

Nennung /"Nævnelse, Navngivelse c.

nergeln s. nörgeln.

Nergler m s. Nörgler.

Nerv tn Nerve c.

Nerven-..., nerven-... in Zssgn: -• aufregend a. nervepirrende; --fieber n Nervefeber, Tyfus o; -stans, kleidend a. nervelidende ; -krankheit f, bleiben n Nervelidelse c; -schwach a. nervesvag;

„schwäche f Nervesvækkelse c;

Nymaane c; „philolog(e), „« sprachler m moderne Filolog c; „stadt f den nye Del af Byen; „Vermählt a. nygift; „zeit f den nye Tid, Nutid c. neuerdi'ngs for nylig, i den senere Tid; paa ny.

Neuerer m Fornyer c; Reformator c; (Sprache) Neolog c. neuerlich nylig, i den senere Tid. Neuerung f Forandring c; Reform

„stärkend a. nervestyrkende;

„system n Nervesystem n. nervig nervestærk; kraftig, nervo's nervøs.

Nervositä't f Nervøsitet c.

Nerz, Nörznr Flodilder c; (Kürschnerei) Nerz c.

Nessel H /"Nælde c; „fieber n Nældefeber c; „tuch n Netteldug c.

NestrrRede o; „Häkchen, „küchlein,

„tüten n Fugleunge c i Reden; sig. Kæledægge |c; „lege f Æg Neuheit f Nyhed, Friskhed c. n/pl., Yngel c i Reden.    Neuigkeit f Nyhed, ny Efterret-

Nestel f Snørebaand n, Snøre- ning c.

lidse c.    neulich ny, sidst, senest; adv.

[o.

nesteln snøre; hægte; v/n. (an) nylig, for nylig.

pille (ved).    [præcis.) Neuling m ny Nand o; Begynder

nett net, pæn, køn; nøjagtig,) neun 1. ni; Kegelsp. alle „ werfen Nettigkeit f Nethed, Pænhed c. slaa alle ni. 2. N„ f Nital n, netto G netto.    Nier c.

Netto-... O in Zssgn: „gewinn m Neun-..., neun-... in Zssgn: „auge Nettoudbytte n; „pteiå m Netto-    n Lampret c; „etf n Nikant c;

pris c.    „fach, „faltig o. nidobbelt, ni-

Netz n Net, Garn n; „haut f Net- fold; „jährig a.niaarig, Niaars-; hinde c; „jagen n Klapjagt c „mal adv. ni Gange; „tötet m med Garn; „nabet f Fine'rnaal (Vogel) almindelig Tornskade c; „werk n Bobinetvæv n; Arch. c; „zehn nitten; „zehnt nittende. Netværk n.    neunerlei ni Slags

netzen væde, fugte, neu 1. ny; „er Mond Nymaane c; „er Wein ung Vin c; aufs „e, von „em paa ny. 2. Neue(r) s. nysankommen o; Begynder c; die „ren de nyere, de moderne. Neu-..., neu-... in Zssgn: „bau m

nennt niende, neunteha'lb halvnienao. dieuntel n Niendedel o. neuntens for det niende, neunzig halvfemsindstyve, halvfems.

[ord n.

Neutrum nlntetkønn; Intetkøns-nicht ikke; auch „ heller ikke; durchaus „ aldeles ikke; g ar „ slet ikke ;„ doch! nej, vist ikke!; wenn „, wo „ hvis ikke; mit „en ingenlunde; zu„e machen spolere, tilintetgøre.

Neunziger(in /) m halfemsinds-Genopbygningc; Nybygning c; tyveaarig Mand (Kvinde) c. „bekehrte(r) s. nyomvendt, Pro- neunzigst halvfemsindstyvende, selyt c; „bildung /"Nydannelse neutra'l neutral, c; „gebacken a. nybagt (a. sig.);

„geboren a. nyfødt; „gestaltung f Omdannelse c; „gier(de) f Nysgerrighed c; „gierig a.nysgerrig; „griechisch a. nygræsk;

„jahr n Nytaarw; „jahrsgeschenk n Nytaarsgave c; „jahrswunsch m Nytaarsgratulation c; „mo- I Nicht-... in Zssgn: „achtung f Rin-bisch a. nymodens; „mond m | geagto; „annähme /Afvisning,

Forkastelse c; -anWesenheit f Fraværelse c; -befolgung f Overtrædelse c; -erfolg m uheldigt Resultat n; -erscheinen n jur. Udeblivelse c; -kämpfer X m Nonkombattant c; -tflurfjet m Ikke-Ryger c; -Übereinstimmung f Uoverensstemmelse c; -Verantwortlichkeit f Uansvarlighed c; -Wissen n Uvidenhed c.

Nichte f Niece c. nichtig intetsigende, indholdsløs; jur. ugyldig.

Nichtigkeit f Indholdsløshed o; Ugyldighed c.

Nichtigkeits-... in Zssgn: -beschwer-de f Indsigelse c mod en Dom; -erklärung /"Ugyldighedserklæ-ring, Annullation c. nichts 1. intet, ikke noget, ingenting ; gar - slet intet; - als ikke andet end. 2. Nichts n Intet n, Intethede; Ubetydelighed c.

Nichts-..., nichts»... in Zs.-stzgn: -• destowe'niger adv. ikke des mindre ; -nutztg a. uduelig; ubrugelig; -sagend a. intetsigende; -* tuetm Lediggængere; -würdig st. uværdig; nedrig, lumpen; -Würdigkeit f Uværdighed c; Nedrighed, Lumpenhed c. Nickel 1. n (m) Nikkei n. 2. wi Tips ennig c. 3. m Nikolaj. 4. m Trold c; Tøs c. [nikke til En.l nicken nikke; blunde; j-m (zu)-/ nie aldrig, ingen Sinde, nieder lav, lavere; sig. ringe, ringere; simpel; adv. ned. Nieder-..., nieder-... in Zs.-stzgn: -• beugen v/a. sig. bøje, kue; nedbøje; -brennen v/n. brænde ned; v/a. afbrænde, lægge i Aske; -donnern v/a. sig. ned-tordne; wie -gedonnert som lyn-slaaet; -drücken v/a.trykke ned; sig. nedtrykke; -fahren v/n. køre ned,fare ned\v/a.stoversejle;

-fahrt f Nedfart c; -fallen v/n. falde om; falde paa Knæ; -» gang m Nedgang c (et. sig.); -» geschlagen a. nedslaaet; -gesrhla-genheit /Nedslaaethed c; ^hangen v/rr. hænge ned; khanen v/a. hugge ned, nedhugge; Jf»ie(e)n v/n. knæle ned; atommen v/n. nedkomme, gøre Barsel; -f ulift f Nedkomst c; -lage f Oplag, Lager n; & Nederlag n; bie --lande pi. Nederlandene pi.; -» lassen v/a. lade gaa ned, hejse ned, (Jalousie) rulle ned; sich --lassen fire sig ned; bosætte sig; nedsætte sig; etablere sig; -= lassung f Bosættelse c; Etablering c; Koloni c; flegelt v/a. lægge ned; sig. nedlægge; jur. deponere; G oplagre; -legung f Nedlæggelse c; Deponering c; -machen, -metzeln v/a. nedhugge, nedsable; -metzelnng f Nedsabling c; -reißen v/a. nedrive ; sig. omstyrte; -reiten v/a. ride ned; ride omkuld; -säbeln v/a. nedsable; -schießen v/a. skyde ned, nedskyde; -schlag m Nedslag n (a. J); Nedbør c; Bundfald n; Chem. Udfældning c; -schlagen v/n. falde om; bundfældes, Chem. udfældes; v/a. slaa ned; Med. berolige; (Vieh) nedslaa; bundfælde, Chem. udfælde; (Aufruhr) dæmpe, undertrykke; -schlucken v/a. synke; sluge (a. sig.); -schreiben v/a. skrive op, nedskrive; -• setzen v/a. sætte ned; sig. nedsætte ; sich -setzen sætte sig ned; -sinken v/n. synke ned; synke til Bunds; -sitzen v/n. sidde ned; sætte sig ned; -stechen v/a. stikke ned, stikke ihjel; -steigen v/n. stige ned, gaa ned; -stoßen v/a. puffe ned; støde ned, stikke ihjel; -strecken v/a. strække til Jorden, fælde; -trächtig a.

[c.

[c.

[anden.

[bo.

nedrig, nederaiæ'gtig; -träch-tigkeit f Nederdrægtighed c; -treten v/a. træde ned, nedtræ-de; -luärtS adv. nedad; „toti* fen v/a. kaste til Jorden; sich vor j-m ^werfen kaste sig ned for Ens Fødder; ydmyge sig for En.

Niederung f Lavning, Sænkning niedlich nydelig.

Niedlichkeit/Nydelighed,Finhed Niednagel m Neglerod c. niedrig lav; sig. ringe, lav; gemen, nedrig; Hoch und - høje og lave.

Niedrigkeit f Lavhed c (auch sig.);

Gemenhed, Nedrighed c. niemals aldrig, niemand ingen; - anders ingen Niere f Nyre c.

Nieren-... in Zs.-stzgn: -braten tn Nyresteg c; -eutzündung f Nyrebetændelse c; -grieß tn Nyregrus n; -krankheit f, -leiden n Nyrelidelse, Nyresygdom o; -stein m Nyresten c; -stück n Kochk. Nyrestykke ti. Nies-... in Zssgn: -pulver n Nyse-pulver n; -wurz ^ f Nyserod c. niesen nyse.

Nieß-... in Zssgn: -brauch tn Brugsret c; -brancher, -nutzer tn Bruger, Brugshaver c.

Niet n (tn) Nitnagle c.

Niete f Nitte c. nieten nitte.

niet- und nagel-fest nagelfast. Nihili'smus tn Nihilisme c. Nihilist tn Nihilist c. nihilistisch nihilistisk.

Ni'kolas tn Nikolaj.

9iifotVit n Nikotin c.

Ril tn Nilen.

Nilpferd n Flodhest c.

Nimbus tn Helgenskin n, Glorie c; Nimbus c.

nimmer aldrig; aldrig mere. Nimmer-..., nimmer-... in Zs.-stzgn:

Deutsch-dänisch.

-me'hr adv. aldrig; ^fatt 1. a. umættelig. 2. m Fyldebøtte c; -wiedersehen n: auf-wiedersehen! Farvel for bestandig! nippen nippe.

Nippsachen //pi. Nips n, Nipssager pi.    [der.

nirgend(s) intetsteds, ingen Ste-Nische f Niche c.

Nisj, Nisse f Gnidder n, Luseæg

nisten bygge Rede; sig. bygge, nivellieren nivellere.

Nivellierung f Nivellering c.

Nix m Nøk, Havmand c.

Nixe f Havfrue c. nobel nobel, nobililieren adle. noch 1. adv. endnu; desuden; -immer endnu bestandig; - hente endnu den Dag i Dag; sei es auch - so wenig om det saa er nok saa lidt; das fehlte - det manglede bare.2.cj.heller ikke; weder ....... hverken ... eller ...

noch'... in Zssgn: -rnalig a. gentagen; -rnals adv. endnu en Gang.

Nomade tn Nomade o. Nomadentuiu n Nomadeliv n. nomadisch nomadisk. nominell nominel.

Nonne f Nonne c.

Nonnenkloster n Nonnekloster n. noppen (Zeug) noppe, nuppe. Nord tn Nordenvind c.

Nord-..., nord-... in Zssgn: glicht n Nordlys n; -o'ft tn Nordøstvind o; -o'fteit tn Nordøst c; -ö'ftlich a. nordøstlig; -pol tn Nordpolen; -feef Nordsøen, Vesterhavet; -warts adv. mod Nord; -lue'ft tn Nordvestvind c; we'sten tn Nordvest c.

Norden tn Norden, nordisch nordisk, nördlich nordlig; - von Nord for. nörgeln gnave, brumme.

17

Nörgler ni Gnavpotte o. [c. Norm f Norm, Regel, Rettesnor norma'l normal.

Norwegen n Norge.

Nörz m s. Nerz.

Nößel m (n) Pægl e.

Not f Nød c; Trang c; Nødvendighed c; Modgang, Trængsel c; Schwerenot! Død og Pine!; mit genauer«, med Nød og næppe ; ohne « uden Nødvendighed; zur « til Nød; « kennt kein Gebot Nød bryder alle Love. not: es tut « det er nødvendigt. Not-..., not-... in Zsign: «adresse G f Nødadresse c; «anker m Nødanker n (auch sig.); «ans-gang m Reserveudgang c; «behelf m Nødhjælp c; «bremse K f Nødbremse c; «brücke f midlertidig Bro o; «durft f Trang c; Fornødenhed c; Nødtørft c; seine «durft verrichten forrette sin Nødtørft; «dürftig a. tarvelig, utilstrækkelig; trængende; «dürftigkeit / Trang o; Nødtørftighed c; «fall m Nødsfald, Nødstilfælde n; «flagge /Nød-flag n; «gedrungen «. nødtvungen ; «groschen m Nødskilling c; «Hafen m Nødhavn c; «Helfer m Nødhjælper c; Hjælper c i Nøden; «jähr n Misvækstaar n; «Ictge f Nødstilstand c; «leidend o. nødlidende, trængende; «• leine W f Toglinie c; «lüge f Nødløgn c; «mastm Nødmast c; «nagel m sig. Nødhjælper c; «peinlich «.kriminel; «pfennig m ----«groschen; «reif (v.Getreide) for tidlig moden, solskoldet; «schrei m Nødraab n; «schuß ^ m Nødskud n; «stand m Nødstilstand c; «taufe /Nøddaab c; «verband m Nødforbinding c; «wehr f Nødværge c; «wendig a. nød-ve'ndig, fornøden; «Wendigkeit /"Nødvendighed c; «zucht /Voldtægt c; «züchtigen v/a. voldtage.

Nota f Nota, Regning c.

Nota'r m Notar c.

Notariat n Notarembede n, Notarforretning c.

Note f Note, Notice c; Nota, Regning c; Banknote c; (Schule) Karakte'r c; J Node c.

Noten-... in Zssgn: «bank /"Seddel-bank c; «buch n Nodebog c; «» mappe /Nodemappe c; «pult n Nodepult c.

notieren notere.

Notierung f Notering c.

nötig nødvendig, fornøden; « haben behøve, trænge til.

nötigen nøde; tvinge.

nötigenfalls i fornødent Fald, om fornødent.

Nötigung f Nøden c; Tvang c.

Noti'z f Notice, Efterretning c; Note, Bemærkning o; «block m Blokbog c; «buch n Notebog c.

notorisch almindelig bekendt, notorisk.

Novelle / Novelle c.

November m November o.

Novtta't f Nyhed o.

Novi'ze m (f) Novice c.

Nu n (m) Nu, Øjeblik; im « i et

Nu.

nüchtern fastende; ædru; maade-holden; sig. ædruelig; besindig; prosaisk, kedelig; flov, aandløs.

Nüchternheit f fastende Tilstand c; Maadehold n;fig. Ædruelighed, Besindighed c; Redelighed c; Flovhed c.

Nudel /Kochk.Nudel, Makaroni c; (für das Geflügel) Stoppedejg c.

nudeln (Teig) rulle, ælte; (Ge-fliigel) stoppe.

null nul; ugyldig, betydningsløs; lur. für « und nichtig er. klären kende død og magtes

løs.

[tægt c; Profit c.

Null f Nul n (auå) sig.). numerieren nummerere.

Nummer /"Nummer n. nun 1. adv. nu; naa; von ~ an fra nu af; w und nimmermehr aldrig i Evighed. 2. cj. nu, da ; ^mehr adv. nu; ^mehrig a. nuværende.

nur kun, blot; bare; w eben lige nu; wer ^ hvem end, hvem som helst; was ~ hvad end; nichts...sondern auch ikke blot... men ogsaa; zu! kil bare paa! Nuß /"Nød c; taube ^ tom Nød. Nuß-..., nutz-... in Zssgn: ^.banm m . Valnøddetræ n; J&stitmen a. af Valnøddetræ, Nøddetræs-; ^ braun o. nøddebrun; ^kern m Nøddekærnec; ^.kuacker m Nøddeknækker c; ^.schale s Nøddeskal (st. 4/).

Nüster f Næsebor n.

Nut, Nute f Not c.

nutz, nütz(e) nyttig, gavnlig; bru-

gelig; nichts „ sein ikke due til noget; sich et. zunutze machen gøre sig noget til Nytte. Nutz-..., nutz«... in Zsign: ^autoen» düng f praktisk Anvendelse c; abringend a. nyttig, gavnlig; produktiv; ^garten nr Handelsgartneri n; Køkkenhave c; holz n Gavntræ n; ^los a. unyttig; -losigkeit f Unyttighed c; ^.nießer(in f) tn jur. Bruger c; ^.nießung f Brug, Brugsret c. nutzbar nyttig; produktiv. Nutzbarkeit f Nyttighed, Brugelighed c.

Nutzen tn Nytte c, Gavn n; Ind-nutzen, nützen nytte, gavne; v/a.

bruge, benytte, nützlich nyttig, gavnlig. Nützlichkeit/'Nyttighed, Gavnlighed c. so; Brug, Brugsret o. Nutzung /"Benyttelse c; Indtægt Nutzungswert tn Brugsværdi c. Nymphe f Nymfe c

sko!

o! o! aa!; daß ... aa, gid ...!; ^ doch! jo! jo vist saa!; w nein! nej, vist ikke!; aa nej!

Oase f Oase c.

ob 1. cg. om; als ~ som om; ^ auch omendskønt, selvom; Fna ~! ja, det kan De tro. 2. prp. over, oven over; angaaende; hinsides.

Ob acht f Agtpaagivenhed o; Varetægt c; „! pas paa, var-[Husly, Logis n.

Ob dach n Tag over Hovedet,

obduzieren obducere.

O-beine: ^ haben, o-beinig sein være hjulbenet.

oben oppe; ovenpaa; foroven; nach ^ opad; von w oppe fra; sig. fra oven; von w bis unten fra øverst til nederst; j n von herab behandeln behandle En

overlegent; ^a'b o'venaf; fra oven; ^a'n foroven; øverst; auf o'venpaa (auch sig.); ^(dr)ei'n oven i Købet, tilmed; ^.erwähnt ovennævnt; ^hi'n o'verlladisk, løselig; ^.hinau's: sig. ^hinaus wollen ville til Vejrs.

ober 1. øvre, øverst; sig. højere, overordnet. 2. der Obere Forstander, Prior c; Foresat c.

Ober-..., ober-... in Zfsgn: .am tn Overarm c; ^.arzt m Overlæge c; ^.aufseher-n Overopsynsmand c; ^aufsicht f Overopsyn n; bau m Overbygning c; Jbefefol X tn Overkommando c; Jbe» fehlshaber >t£m øverstbefalende c; Overgeneral c; ^öfttnOverdyne c; ^bürgermeister m første Borgmester c; ^bed 4/w øverste Dæk n; ^.deutsch a. sydtysk;

fläche /‘Overflade c; »flächlich a. overfladisk; adv. paa Overfladen; »flächlichkeit f Overfladiskhed c; »forster m Overførsler c; ».gärig a. overgæret; »gefreite(r) tn (Artillerie) Korporal c; »gericht n Overret c; ».gerichtsrat m Overretsasses-sor c; »gewalt f Overherredømme n; »f)nt& prp. oven for; ».Hand f Bagen af Haanden; sig. Overhaand, Overmagt c; »* Haupt n Overhoved w, Leder c; ».Haus n (in England) Overhus n; »haut f Overhud c; »Hemd n Manchetskjorte c; »herrm Overherre, Suveræn c; »Herrschaft f Overherredømme n; »irdisch a. overjordisk; stelln er tn Overkelner c; »kiefer m Overkæbe c; »kircheuvorstehcr m Kirkeværge c; skorper m Overkrop c; »land n Højland n; blander m Bjergbo c; »landesgerirht n Overret c; steder n Overlæder n; Lehnsherr m øverste Lensherre c; sichrer m Overlærer c; »leib m ---- Körper; »leitung f Overledelse c; Elektr. Luftledning c; Leutnant m Premierløjtnant c; glicht n Ovenlys n; clippe f Overlæbe c; »macht f Overherredømme n; Overmagt c; speget m højeste Vandstand c; »Postamt n Hovedpostkontor n; »Priester m Overpræst, Ypperstepræsts »4n:iuta/,(in$äne» mark) Latinskolens 6. Klasse o; »rechnungskammer f Finansministeriets Revisionskontor n; ».richter m Overdommer c; »rock m Frakke c; ».schenkel m Laar w; »schlächtig a. (Mühle) Overfalds-; »schwelle / (e-r Tür) Tværtræ w; ».sekunda f (in Dänemark) Latinskolens 4. Klasse c; staatsanwalt tn Statsadvokat »stabsarzt m Generallæge o;

stadt / højere liggende Bydel c; ».steiget ^ m Overstiger c; »stübchen n: F bei ihm ist's im »• stüb chen nicht richtig han er skør; »taste f Overkop c; ».teil m (n) Overdel c; ».Vormund tn Overformynder c; »wärts adv. opad ; ».wassere (Mühle) Overfaldsvand n; sig. ».Wasser haben være ovenpaa; »ioett f Oververden, Jorden.

Oberin f Priori'nde c. oberst øverst; højst.

Oberst X m Oberst c; »leu'tnant m Oberstløjtnant c. ob-glei'ch endskønt.

Ob-hut f Varetægt c. obig ovenstaaende, ovennævnt. Objekt n Emne n; Gram. Genstand c, O'bjekt n.

Oblate f Oblat o; Krurakage c. Oblaten-... in Zssgn: ».Petschaft n Oblattrykker c; »tellerchen n (Kirche) Oblattallerken, Patene c.    [paaligge, paahvile.1

ob liegen lægge sig efter; j-nt »J Ob-liegenheit f Forpligtelse, Pligt c.

obligatorisch obligatorisk. Obmann m Formand c; Opmand, Voldgiftsmand c.

Obo'e J f\. Hobo'e.

Obrigkeit f Øvrighed e. obrigkeitlich Øvrigheds-; administrativ.

ob-scho'n = ob-gleich. Observatorium n Observatorium [eksigibel Dom o.s ob-siegen sejre; jur. »des Urteilj Obst n Frugt, Træfrugt c; »bau m Frugtavl c; »baum m Frugttræ n; »baumzucht /° ----- »bau; »baumzüchter m Frugtavler o; »brecher m Frugtplukker c; »• ernte(zeit) f Frugthøst c; »gar« ten m Frugthave c; »handel m Frugthandel c; »handler(in f) m Frugtsælger(ske) c; »keller

[til Stede, herske.

[holdsløs.

Afsløring c.

saa ilde.

m Frugtkælder o; ^kelter f Frugtperse c; -fern m Frugtkærne c; -laben m Frugthandel c (Butik); -schälmeffer n Frugtkniv c; -wein m Frugtvin c; -zeit f Frugttid c; -zucht f, Züchter m s. -bäum-zucht, .Züchter.

obwalten herske, raade; være ob wo hl, ob-zwa'r — obgleich. Ochs, Ochse m Okse, Stud c. ochsen F arbejde strengt, slide. Ochsen-... in Zssgn: -äuge n Okseøje n; Kocht. Spejlæg n; -fleisch n Oksekød n; -fuhrwerk n Studevogn c; -gespann n Forspand n af Stude; -Hirt m Studerøgter c; -stall m Kostald c; -trei-ber m Kvægdriver c; —junge f Oksetunge e (auch H). [grov. ochsenhaft studeagtig; plump, ochsig F sig. vældig, enorm.

Ocker m Okker c.

Ode f Ode e. öde øde; ubeboet; sig. tom, ind-Dbe f Ensomhed c; Tomhed c;

øde Egn, Udørk c.

Odem m (Poesie) Aande c. oder eller; - aber eller ogsaa. Obe'ttm n Musiksal c.

Ofen m Ovn c; Kakkelovn c; --bank f Kakkelovnsbænk c; --gabel f Ildrage c; -Heizer m Fyrbøder c; -Hocker m Indesid-der c; -klappe f Kakkelovnsspjæld n; -loch n Ovngab n; -röhre f Kakkelovnsrør n; Tromle c (paa Røret) ; -schirm m Kakkelovnsskærm o; -setzer m Ovnsætter c; -tür f Ovndør o; -Vorsetzer m Kakkelovnsforsats c.

offen aaben (auch sig.); offentlig, aabenbar; ubesat, ledig; -er Kopf lyst Hoved n; -er Leib løst Liv n; -es Meer, -e See rum Sø c; -c Stelle ubebygget Sted n; ledig Plads c; -er

Wechsel Kreditbrev n; - gesagt oprigtig talt.

Offen-..., offen-... in Zffgn: -herzig a. aabenhjertig, oprigtig; -» Herzigkeit f Aabenhjertighed, Oprigtighed c; -kundig a. almindelig bekendt, notorisk; -kundigkeit f Bekendthed c. offenbar aabenbar; aabenlys. offenbaren aabenbare; afsløre. Offenbarung f Aabenbaring c;

[tionsed c. Offenbarungseid m Manifesta-Offenheit f Aabenhed o; sig. Oprigtighed, Aabenhjertighed c. öffentlich offentlig.

Öffentlichkeit f Offentlighed c. offerieren tilbyde.

Offerte f Tilbud n.

Offizia'nt m Embedsmand, Bestillingsmand c. offiziell officiel.

Offizier m Officer c; -bursche m Officersoppasser c; -kasino n Officersklub c; -korps n Officerskorps n; -tafel f, -tisch m Officersmesse c; -verein ni Officersforening c.

Offizi'n f Laboratorium n; Apotek n; Bogtrykkeri n. öffnen aabne; lukke op.

Öffnung f Aabning c. oft, oftmals ofte, tidt.

5fter(8) oftere, jævnlig.

Oh(ei)m m Onkel, Farbroder, Morbroder c.

Ohm m (n) (Weinmaß) Ohm c. ohne uden; F es ist nicht ganz-der er noget om det; det er ikke [gevel.

ohne-di'es, »hi'n desuden, alli-Ohnmacht f Magtløshed, Svaghed o; Afmagt, Besvimelse c; in - fallen besvime, ohnmächtig magtløs, kraftløs; besvimet; - werden besvime. Ohr n Øre n.

Öhr n (an Gefäßen) Øre n, Hank

c; (an Nadeln) Øje n; (an der Axt) Skaftehul n; (an Knöpfen) Øsken c.

Ohr-..., ohr-... in Zssgn: -bammel, -bommel f Ørelok c; -eule f Hornugle c; -feige f Ørefigen, Lussing c; -feigen vja. give Ørefigen; -gehänge n Ørelok c; -läppchen n Øreflip c; -loch n Ørehul n; Hul n i Øreflippen; -losfel tn Øreske c; -muschel f det ydre Øre; -ring tn Ørenring c; -Wurm tn Ørentvist c.

Ohren-... in Zssgn: -arzt tn Ørelæge c; -beichte f hemmeligt Skriftemaal n; -blaser tn sig. Øretuder; -ötstufettn Susenefor Ørerne; -Heilkunde f Ørelægekunst c; -klappe f Øreklap c; -klingen n Ringen c for Ørerne; -leiden n Ørelidelse c; -« reißen n Ørepine c; -sausen n —-brausen; -schmalzn Ørevoks n; -schmans tn Nydelse c for Øret; -zeuge tn Ørevidne n.

j&fotto'm m Økonom c; Husholder c; Landmand c.

Ökonomie' f Økonomi c; Husholdning c; Landbrug n.

okono'misch økonomisk; landøkonomisk.

Okta'V n Oktav, Oktavformat n.

Okta've J* f Oktav c.

Oktober m Oktober o.

okulieren okulere, pode.

Okzide'nt tn Occident, Vest c.

DI n Olie c; mit - tränken oliere; -baum m Olietræ, Oliventræ »; -berg m Oliebjerget; -bild, -gemälde n Oliemaleri n; -* blatt n Olieblad n; -druck m, -druckbild n Olietryk «; -färbe /*Oliefarve c; -fläschchengestell n Platdemenage c; -götz(e) m Mæhæ n, Dosmerpande c; dastehen wie ein -götze staa og maabe; -kännchen n Oliekande o; Smørekande c; -suchen m

Oliekage'c; -Mühle f Oliemølle c; -Müller tn Oliemøller c; -» pflanze f Olieplante c; -stofs tn Oliestof, ElaYn n; -zweig m Oliegren c.

Olea'nder ^ tn Nerium c.

ölen oliere; smøre; salve.

ölig oliet, olieagtig.

Olive f Oliven c.

Oliven«..., oliven-... in Zs.-stzgn: -bäum tn Oliventræ n; -brtum a. olivenbrun; -ernte f Olivenhøst c; -färben a. olivenfarvet; -Qrütt a. olivengrøn; -öl n Olivenolie c.

Olm m trøsket Træ n, Trøske c.

Ölung f Oliering c; Smøring c; Rel. letzte - sidste Olie.

olympisch olympisk; -e Spiele olympiske Lege c/pl.

Omen n: ein böses - et daarligt Omen n.

Omnibus m Omnibus c; Rutscher m Omnibuskusk c; -linie f Omnibuslinie c.

Onkel m Onkel c.

Opa'l m Opal c.

Oper f Opera c.

Operation f Operation s.

Operations-... in Zssgn: -plan X m Operationsplan c; -tisch tn Operationsbord n.

Operette f Operette c.

Opern-... in Zssgn: -dichter m Tekstforfatter c til en Opera; -glas n, -gucker m Teaterkikkert c; -Haus n Operahus n; -sanger(in f) tn Operasangerinde) c; -text tn Opera-tekst c.

Opfer n Offer n.

Opfer-..., opfer-... in Zssgn: -fest n Offerfest c; -freudig a. offerberedt, offervillig; -freudigkeit f Offervillighed c; -gerät n Offerkar n; -geld n Offerpenge pi.; -kasten tn Fattigblok, Kirkeblok c; -lamm n Offerlam n

blomst c.

land n.

landsk.

(a. sig.); -mut tn Offervillighed c; -Priester m Offerpræst c; -* stock m — -kasten; -tier n Offerdyr n. opfern ofre.

Opferung f Ofring c.

Opium n Opium n; -esser m Opiumsspiser c; -rancher m Opiumsryger c. opponieren opponere, optieren optere.

Optierung f Option c.

Optiker m Optikus c. optimistisch optimistisk, optisch optisk.

Opus J¹ n Opus n,

Oratel n Orakel n; Spruch m Orakelsprog n.

Orange f Orange; Pomerans, Appelsin c.

orange-farben, «gelb orangefarvet, orangegul.

Orangen-... in Zssgn: -baum m Orangetræ n; abtüte f Orangeshus n.

Orangerie f Orangeri, Glas-Orang'Utan tn Orangutang c. Orator m Taler o. orato'rifch oratorisk.

Oratotium n Bedesal c; / Oratorium n.

Orchester n Orkester n; -direktor, -dirigent tn Orkesterdirigent, Kapelmester o; -einrichtung f Orkestrering c.

Orden m Orden, Dekoration c. Ordens«... in Zssgn: -band n Or-densbaand n; -brud er m Ordensbroder, Munk c; -brüder-schaft f gejstligt Broderskab n; -geistliche(r) m Ordensgejstlig c; -gelübde n Ordensløite n; -kleid n Ordensdragt c; -kreuz n Ordenskors n; -regel f Ordensregel c; -ftern tn Ordensstjerne c; -zeichen « Ordenstegn n.

ordentlich ordentlig; regelmæssig; formelig; -er Professor ordinær Professor. Ordentlichkeit f Ordentlighed o. Order f Ordre, Befaling c; Bestilling c.

Ordinarius m ordinær Professor c; Klasselærer c. ordinieren ordinere, ordnen ordne, arrangere; anordne, forordne.

Ordnung f Ordning c; Anordning c; Orden s; Rækkefølge c.

Ordnungs-..., ordnungs-... in Zssgn: -gemäß, -mäßig a. ordentlig; regelmæssig; reglementeret; bliebe f Ordenssans o; -ruf m Kalden c til Orden; -strafe f Disciplinærstraf o; -widrig a. uordentlig; -zahl fOrdenstaln. Orga n n Organ n. orgatlisch organisk, organisieren organisere. Organismus m Organisme c. Organi'ft m Organist c.

Orgel f Orgel w; Jbstlø m Orgelbælg c; -bauer m Orgelbygger c; -pfeife f Orgelpibe c; Spieler m Organist c; -zug m Orgelregister n.

orgeln spille paa Orgel; lire. Orie'nt m Øst c; Orient c, Østerslænder c. Orientale m Orientaler, Øster-orientalisch orientalsk, øster-[entere sig. orientieren orientere; sich - ori-Origina'l n Original c. Originalität f Originalitet c. origine'll original; ejendommelig; besynderlig.

Orka'n m Orkan c.

Ornat m Ornat n.

Ort 1. m Sted n; mindre By c.

2. m (n) (Schnsterahle) Syl c. Orthographie f Retskrivning c. örtlich stedlig, lokal.

Örtlichkeit f Lokalitet o, Sted n.

Orts-..., orts-... in Zssgn: -behörde / stedlig Øvrighed c; -be-schafsenhcit /"Stedets Beskaffenhed c; -beschreibung f Topografi c; -gedächtnis n, -flint m Stedsans c; -üblich a. brugelig paa Stedet, stedlig; ^.Veränderung f Stedforandring c; ^.Vorsteher m Sogneforstander c.

Ortschaft f Sted n; Landsby, lille By c.

Ortschcit n (am Wagen) Hammel c.

Ose f Øsken c; Malle c; Strop c.

Ost m Øst, Østen c; Østenvind c; -i'ndien n Ostindien; -Preußen n Østpreussen; -see f Østersøen; Øivind m Østenvind c.

Osten m Øst c.

Oster-... in Zssgn: -abend m Paa-skeaften e; -ei n Paaskeæg n; -fest n — Ostern; -lamm n Paaskelam n; -montag m anden Paaskedag c; -sountag m første Paaskedag c.

Ostern pi. Paaske o.

Österreich n Østrig.

Österreicher vi Østriger c. österreichisch østerrigsk. östlich østlig; - von Øst for. Otter 1. f Hugorm c; sig. Giftslange, Øgle o. 2. m (f) Odder c.

Otter(n)gezucht n Øgleæt o. oval oval, aflang.

Oval n Oval c.

Oxhoft n Oksehoved n.

Oxy'd n Chem. Ilte n. oxydieren oksydere.

O zean m Ocea'n n.

[parres.

Paar 1. n Par n; zu -en parvis; ein - (2 zusammengehörige) Handschuhe et Par Handsker. 2. ein paar (unbestimmte Zahl) nogle. 3. paar o.'li ge; - oder unpaar effen eller ueffen, paaren parre; sich - parre sig, Paarung f Parring c. Paarungszeit f Parringstid c. paarweise parvis, to og to.

Pacht f Forpagtning c; Forpagtningsafgift c.

Pacht-..., Pacht-... in Zssgn: -brief, -kontrakt, -Vertrag m Forpagtningskontrakt c; -geld n Forpagtningsafgift c; -gut n, -hof m Forpagtergaard c; -weise adv. i Forpagtning, pachten forpagte.

Pachter(in/) m Forpagter(ske) c. Pachtung f Forpagtning c.

Pack 1. m (n) Pakke c; Vareballe c; F mit Sack und - med Pik og Pak. 2. n Pakn, Pøbel c. Pack»... in Zssgn: -bindfaden m

Sejlgarn n; -eis n Pakis c; -• esel m Pakæsel n (and) sig.); -haus n Pakhus n; -hof m Toldpakhus «; -knecht m Pakkarl c; -lcinwand f Paklærred n; -meister m Pakmester c; -• nadel f Paknaal c; -papier n Karduspapir n; -Pferd n Pakhest c; -fattet m Kløvsadel c; -stock m Pakkepind c; -träger m Drager c; Bybud n; -wagen m Pakvogn c; X Trainvogn c; §& Godsvogn c.

Päckchen n lille Pakke c; Bylt c. Packen m Pakke c; Vareballe c. packen pakke; vollgepackt pakfuld; gribe; F sich - pakke sig, skrubbe af.

Packer m Pakkarl c.

Pädagogik f Pædagogi'k c. pädagogisch pædagogisk.

Padde F f Padde, Frø, Tudse e. pass! plaf! puf 1 F sig. über etwas ganz - sein være ganske forbløffet over noget.

hus n.

skriver c.

n: —beckcl m

paffen plaffe, skyde; (stark rauchen) bakke.

Page m Page c. paginieren paginere.

Pair m Pair c; -skammer f Over-[baad c.

Paketn Pakke c; Jboot n Paket-Pakt ro Overenskomst, Pagt c. Pala'st tn Palads n.

Pa'letot ro Pal eto't,Overf rakke c. Paletotmarber ro Frakketyv c. Palette f Palet c.

Palisa'be X f Palisade o. palisabieren palisadere.

Pa'llasch X m Pallask c.

Palm-... in Assgn: -baum ro Palmetræ n, Palme c; -kohl ro Palmekaal c; -öl n Palmeolie c; ^.sonntag tn Palmesøndag c; -Woche f den stille Uge; -zweig tn Palmegren c.

Palme f Palme c (auch sig.); Palmegren c.

Pamphlete Smædeskrift,Skandskrift n; ^.schreiber ro Smæde-[Felt n.

Paneel n Panel n; Fylding c, Panier n Ba'nner n. panieren Kochk. panere, panisch: ein -er Schrecken en panisk Skræk.

Panther m Panter o; -katze f Panterkat c.

Pantine f Træsko c; -n pi. a. Klodser pi.

Pantoffel m Tøffel c; unter bem - stehen staa under Tøffelen; -helb m Tøffelhelt c; -holz n Tøffeltræ n; Kork c; -macher ro Tøffelmager c; -regiment n Tøffelregimente n.

Pantomime f Pantomime c. Panzer ro Panser, Harnisk n, Brynie c; -flotte f Panser-flaade c; -hemb n Panserskjorte c; -krebs tn Languste c; -mafche f Bryniering c; -* fdjiff n Panserskib n; -tier n

Panserdyr n; -zug X m pansret Jernbanetog n.

panzern pansre.

Päo'nie ^ f Pæon, Bonderose c.

Papagei m Papegøje c.

Papier n Papir n; -bogen m Ark n Papir; -brache(n) m Drage c; -øelb nPapirspengepZ.;JjanbcI m Papirhandel c; -hänbler m Papirhandler c; -hanblung f (Laden) Papirhandel c; -korb tn Papirkurv c; Papirskurv c; -* kragen m Papirsflip o; -macher m Papirfabrikant c; -mitljlc f Papirmølle c; äschere f Papirsaks c; -wasche f Papirskrave c, -manchetter c/pL, -flip c; Zwickel m Papillot c; livisch tn Lap c Papir.

papieren af Papir, Papirs-.

Papp-... in Zfsgn: -arbeit /'Paparbejde n; Jbftitb m Papbind n; -bach n Paptag Pap «, Karton c; -floss el F tn Klods c; Fæ n.

Pappe f Pap n; Karton c; (Brei) Melpap c; Klister n.

Pappel /■ Poppel o.

päppeln give Melpap, made.

pappen 1. a. af Pap, Pap. 2. v/a. klistre, kline. 3. vin. Kinderspr. spise.

Pappen-... in Zssgn: -beckel tn Pap n, Karton c; -fabrik /"Papfabrik c; -stiel F m Ubetydelighed. Bagatel c.

pappig klisteragtig, dejget.

Papst m Pave c; -frone f Pavekrone, Tiara c; -würbe f Paveværdighed c.

päpstlich pavelig.

Papsttum n Pavedømme n.

Para'bel f Lignelse c; Math. Parabel c.

Parabe X f Parade c; sig. Optog n; Stads, Pragt c; -anzug X tn Paradedragt c, Jbctt n Paradeseng c; -marsch, -schrittX

pi.

m Parademarch c; „platz X m Paradeplads c.

paradieren paradere; gøre Stads (med).

Paradie's n Pa'radis n; (Theater) F Galeri n; „apfel m Paradisæble n; „fimier n/pl. Paradiskorn n/pi., Guineapeber n; „* Vogel m Paradisfugl c. paradiesisch paradisisk, parado'x paradoks.

Paragraph m Paragraf o. paralle'l parallel.

Parallelle f Parallel c (anch sig.). Parast't nr Snyltegæst c; Zool., ^ Parasit, Snylter c.

Pärchen n (elskende) Par n. Pardel, Parder m Panter c. Pardon m Pardon, Benaadning c; „! om Forladelse 1 Parenthese f Parentes c. Parforcejagd f Parforcejagt c. Parfüm n Parfume c. parfümieren parfumere, pa'ri lige.

parieren X adlyde; parere, vædde; v/a. (fein Pferd) parere, standse; (einen Stoß) parere, afbøde.

Pariser 1. m, „in / Pariser(i'nde) c. 2. m/pl. Tøfler, Pampusser

Park m Park c, Anlæg n; Dyrehave c; X Artilleripark c.

Parkett n Parketgulv n; Thea. Parket n; „boden m Parketgulv n; „sitz m Parketplads c.

parkettieren parkettere.

Parlament n Parlament n.

parlamentarisch parlamentarisk.

Parodie' f Parodi c.

Paro'le & f Parole c; Løsen n; Jbefefjl m Parolbefaling, Dagsbefaling c; „buch n Ordrebog c.

Partei f Parti n, Fraktion c; X Afdeling o; „führer m Partifører c; „ganger m Partigænger c; ^geist m Partifølelse c; „genosfe m Partifælle c; „losig. feit f Uafhængighed, Neutralitet c; „nähme f Tagen c Parti; „sucht f Partilidenskab c; „wut f Partigalskab c. partei-isch, parteilich partisk. Parteilichkeit f Partiskhed c. Parteiung f Partisplittelse c, Klikevæsen n.

Parterre n (Theater) Parterre n;

(Erdgeschoß) Stueetage c.

Partie f Parti n, Part o; J Parti n, Stemme c; Parti, Spil n; Selskab n; Tur, Udflugt c; Parti, Giftermaal n; (Waren) Parti n.

Parti'kel f Partikel c.

Partitu'r J f Partitur n.

Partner m (beim Spiel) Makker c;

G> Kompagnon c.

Parze'lle f Parcel, Jordlod c. parzellieren udparcellere.

Pasch m Tærningespil n; Tær-ningekast n med lige Øjne. paschen spille Tærning; rafle;

v/a. smugle ind.

Pascher m Smugler o.

Pascherei f Smugleri n. Pasqui'lln Smædeskrift n.

Paß m Pas, Rejsepas n; Bjerg-pas n; (b. Pferd) Pasgang c; „» amt n Paskontor n; „ganger m (Pferd) Pasgænger c; „karte f Passerseddel c.

Pasiagier m Passager, rejsende c; „Qut n Rejsegods n; „stube f Ventesal c.

Passa'twind m Passatvind c. passen passe,være tilpas;Kartensp. passe; (auf) passe (paa); v/a. afpasse, tilpasse; sich „ passe sig, sømme sig.

passieren passere; sig. gaa an, passere; (für, als) gaa (for), anses (for); ske, hændes; v/a. passere, komme forbi. Passierschein m Passerseddel o.

passion /"Passion, Kristi Lidelse | $ottV$ict m Patricier, Adelsmand c.

c; sig. Passion, Lidenskab c.

Passions-... in Zssgn: „geschichte f Lidelseshistorie c; „spiel n Passionsskuespil n; „Woche f den stille Uge.

passiv passiv.

Passiv (um) n Gram. Passiv, Lideform c; G Passiv n, Gældspost c.

paßlich passende; sømmelig.

Pastell-... i« Zssgn: „gemälde n Pastelmaleri n; „stift m Pa-stelstift c.

Patro'n m Patron, Velynder c; Fyr c; lustiger „ lystig Fyr; schlauer „ udspekuleret Fyr. Patroua't n Patronat n.

Patrone f Patron c; Model o, Mønster n.

Pastete /"Postej c.

Pasteten-... in Zssgu: „backer m Postej bager c; „fleisch »r Postejfyld c.

Pastinake H f Pastinak c.

Pa'stor m Pastor, Præst o.

Pate 1. m Gudfader c; Gudsøn o; Fadder c. 2. f Gudmoder c; Guddatter c; Fadderske c. Paten-... i« Zssgn: „brief m Fadderbrev n; „gelb, „gescheut n Faddergave c; „kind n Gudsøn, Guddatter c; „stelle f: bei einem Kinde „stelle vertreten staa Fadder til En.

Pate'nt n aaben Skrivelse c; Patent n; „omt n Patentbureau n; „Inhaber tn Patenthaver c; „schütz m Patentbeskyttelse c; „Verschluß m Patentlaas c. patentieren patentere.

Pater m Pater, ordineret Munk c. Paterno'fter n Fadervor n; Rosenkrans c; „werk n Paternosterværk n. pathetisch patetisk.

Patie'nt m Patient c.

Patria'rch m Patriark c. patriarchatisch patriarkalsk. Patriot m Patriet c. patriotisch patriotisk. Patrioti'smus m Patriotisme c. Patri'ze f Patrice c, Typestempel n.

Patrontasche X f Patrontaske c. Patrouille & f Patrouille c. patrouillieren patrouillere. Patsche f 1. Klask, Dask n; Kinderspr. Haand o. 2. Vandpyt, Pøl c. S. sig. Knibe, Klemme c; in der „ sein være i Knibe, patschen plaske, klaske; v/a. klaske, daske.

patzig trodsig, studs; arrogant, storsnudet.

Pauka'nt m Stud. Duellant c. Pauke f Pauke c; Kedeltromme c.

pauken slaa paa Pauke; v/a. tærske, tampe; Stud. sich „ duellere.

Paukenschläger m Paukeslager c. Paukerei f Stud. Duel c.

Paus-..., paus»... in Zssgn: „back m pluskævet Person c; „backe f Pluskæve c; „bäckig a. pluskævet; „Papier n Kalke'r-papir n.

Pausch(a'l)-... in Zssgn: „quantum n beregnet, omtrentlig Kvantum n; „summe f Overslagssum c.

Pause ^ 1. Pause, Standsning c.

2. Kalke'ring o. pausen gennemtegne, kalke're. pausieren pausere, holde op. Pa'vian m Bavia'n c.

Pech n Beg n; sig. Uheld n. Pech-..., Pech-... in Zssgn: „draht m Begtraad c; „sacket / Begfakkel c; „fi'nster a. bæ'lgrnørk; „Hütte f Begsyderi n; „kohle f Begkul n; Jet c; „kranz tn Beg-krans c; „Pfanne Begpande

[maaler o. Vandstands-

paa

anstalt c.

c; ^Pflaster n Begplaster n; schwa'rz a. ku'lsort.

Pechig begagtig; beget.

Pechvogel m sig. Ulykkesfugl c. Peda l n Pedal c.

Peda'nt m Pedant c.

Pedanterie' f Pedanteri n. pedantisch pedantisk.

Pede'tt tn Pedel c; Skolebetjent c; Retsbud n.

Pegel m Pægl c; peilen pejle.

Pein f Pine, Pinsel c. peinigen pine; plage, peinigend pinende; pinlig. Peiniger tn Plageaand c. peinlich pinlig; pinefuld; pin-gtig; kriminel, [agtighed c.) Peinlichkeit f Pinlighed, Pin-j

Peitsche f Pisk c; Svøbe c. Peitschen-... in Zssgn: ^hieb, ^schlag ro Piskeslag n; ,J)icBe6cfommen faa Pisk; ^.schmitze f Smæld n Pisken.

peitschen piske, pekuniä'r pekuniær.

Pe'likan ro (Vogel) Pelika'n c. Pelle f Hud, Skal c. pellen (gekochte Kartoffeln) pille. Pellkartoffeln f/pl. Pillekartofler c/pl.

Pelz m Pels c; Pelsværk n; Pelsfrakke, Pels c; Hinde, Skimmel o; ^sutter n Pelsfor n; ^handel ro Pelshandel c; Händler m Pelshandler c; kappe f Pelshue c; ^kragen ro Pelskrave c; Cape, Pelerine c; ^mantel ro Pelskappe, Pels-kaabe c; ^.rock ro Pelsfrakke, Pels c; ^.stiefel ro Pelsstøvle c; ^werk n Pelsværk n.

Pendel ro (n) Pendu'l n; Perpendikkel c; ^uhr f Pendulur n. pendeln svinge; dingle, peni'bel penibel, pinlig.

Pennal 1. nPennalhus n. 2. F ro Rus c; Skoledreng c.

Pennbruder F m Vagabond e. Pension f Pension c; Pensions-[sionær c. Pensionä'r m Pensionist c; Pen-Pensiona't n Pensionat n. pensionieren pensionere. Pensionierte(r) s. Pensionist c. Pensionierung f Pensionering c. Pe'nsum n Pensum n, Lektie c. perennierend H perennerende. perfe'kt perfekt, fuldkommen. Pergame'nt n Pergament n. pergamenten af Pergament, Pergaments-.

Perio'de /‘Periode o. periodisch periodisk.

Peripherie' f Omkreds,Udkant c; Periferi c.

Perkussionsgewehr X n Perkus-sionsgevær n.

Perl-..., perl-... in Zssgn: Farben a. perlefarvet; ^grau a. perle-graa; ^graupen f/pl. Perlegryn n/pl.; ^huhn n Perlehøne c; muschel f Perlem usling c; mutter f Perlemor n; minuttern a. Perlemors-Perle f Perle c (o. sig.). perlen (von Getränken) perle. Perlen-... in Zssgn ^fischerei f Perlefiskeri n; ^schnür ^ Perle-snor c; Rosenkrans c; ^stickerei f Perlebroderi n.

Perpendi'kel m Perpendikulær c;

(an der Uhr) Perpendikkel c. perple'x perpleks.

Persien n Persien, persisch persisk.

Person f Person c; in ^ i egen Person, personlig.

Persona'! n Personale n. Personalarrest m Arrest c paa Person.

Personen-... in Zssgn ^aufzng m Personelevator c; ^dampfer ro Passagerdamper c; ^gut n Passagergods n; ^Verkehr ro Persontrafik c; ^Wechsel tn Per-

l-

sonskifte n; -zug m Per-sontog n.

personifizieren personificere.

persönlich personlig.

Persönlichkeit f Personlighed c.

Perspekti v n Kikkert c.

Perspektive f Perspekti'v n.

Pertine'nz f Tilbehør n.

Perücke f Paryk c.

Perücken«... in Zfsgn: -Macher m Parykmager c; pflock m Paryk-blok c.

Pessimismus m Pessimisme c.

pessimistisch pessimistisk.

Pest f Pest c.

Pest-..., pest«... in Zfsgn: -artig a. pestagtig; -beule f Pestbyld c (auch fig.); -krank a. pestsyg.

Pestile'nz f Pestilens c.

Petarde & f Petarde c.

Petersilie ^ f Persille c.

Petition f Bønskrift n.

Petro'leum n Petroleum, Sten-olie c; -kocher m Petroleumsapparatn; -Ittitipe/‘Petroleumslampe c; -ofen m Petroleumsovn c.

Petschaft n Signet n.

petschieren forsegle.

Petz m: F Reiftet - Bjørn, Bamse

Petze F f Sladdertaske e.

petzen F angive, (Schule) sladre.

Petzer F m Sladderhank c.

Pfad m Sti, Fodsti c; fig. Vej c.

pfadlos vejløs, uvejsom.

Pfaffe tn Præst, Klerk c.

Pfaffen-... i« Zfsgn: -geschmeiß, --gesindel n Præsterak n; -Volk n Præsterne pi.; Præsterak n; -Wirtschaft f Præsteregimente

Pfaffentum n Præsteskab, Kieresi n.

pfäffifch præsteagtig, præstelig.

Pfahl vi Pæl c; Stolpe c; Stiver c; -bau m Pælebygning c; -« brücke f Pælebro o; -rost m Arch. Pælerist c; -werk n Pæleværk n; X Palisade c; -Wurzel f Pælerod c.

pfählen afstive med Pæle; pilotere; afpæle; spidde.

Pfalz f Palads n (kejserligt); Pfalz, Rhinbajern; -graf m Pfalzgreve c; -gräfin f Pfalz-grevi'nde c. pfälzisch fra Pfalz.

Pfand n Pant n (auch fig.); als -lassen give i Pant; zunr -c setzen sætte i Pant; -besitzer vi Panthaver c; -brief m Pantebrev n, Panteobligation c; -gläubiger m Pantekreditor c; Prioritetshaver c; -Haus n, -leihe f Assistenshus, Laanekontor n; -» leiher m Pantelaaner c; -recht n Panteret c; -schein m Laane-seddel c; -schuld f Pantegæld, Prioritetsgæld c; -schuldner m Pantedebitor c. pfänden udpante; pante. Pfänderspiel n Panteleg c. Pfändung f Udpantning c, Pantning c.

pfandweise som Pant.

Pfanne f (Brat-) Stegepande, Pande c; (Salz-) Saltpande c; (Brau-) Bryggerkedel c; Anat. Ledkapsel c.

Pfannkuchen m Pandekage o;

Berliner - Øbleskive c.

Pfarr-... in Zssgn: -iicfermPræste-gaardsjord o; -amt n Præstekald n; -bezirk m Pastorat, Sogn n; -borf n Kirkeby c; --gemeinde f Kirkesogn n; -hans n Præstegaard c; -kindn Sognebarn n; -kirche f Sognekirke c; -sprenget m = -bezirk.

Pfarre f Præstekald n; Præstegaard c; Sogn n.

Pfarrer vi Sognepræst c.

Pfau m Paafugl c; -hahn m Paa-hane c; -henne f Paahøne c. Pfauen«... in Zs.-stzgn: -auge n (Schmetterling) Paafugleøje n;

l«.

^wedel mi Vifte c af Paafugle-fjer.

Pfeffer m Peber n; JBiicfjfe /* Peberbøsse c; ^fresier m (Vogel) Peberfugl, Tukan c; „.gurke /" Lageagurk c; skrant ^ n Karse c; ^tuchen Mi Peberkage o; JEüdjlet mi Kagebager c; „mi'nze^ /"Pebermynte c; „.wühle f Peberkværn c; ^nuß f Pebernød c; ^strauch mi Peberbusk c. pfefs(e)rig pebret.

Pfefferling Mi--Pfifferling, pfeffem pebre.

Pfeife /"Pibe, Fløjte; Tobakspibe, Pibe; Rør n, Pibe c. pfeifen pibe; fløjte.

Pfeifen-... in Zssgn: „.kops mi Pibehoved n; ^räumer m Pibekradser c; „.ro hr n Piberør n; „.spitze f Pibespids c; stuers S n Orgel-værk n.

Pfeifer mi Piber, ^ Spillemand c. Pfeil mi Pil c.

Pfeil-..., Pfeil-... in Zssgn: ^.geschwind, „.schnell a. pilsnar; schütze mi Bueskytte c.

Pfeiler mi Pille, Pilaster o; spiegel mi Pillespejl n; ^tisch m Konsolbord n.

Pfennig mi Penning, Hvid c; Pfennig c (⁹/i₀ Øre); ^fuchser mi Gnier c.

Pferch mi Fold, Faarefold c. pferchen sætte i Fold; /tø. stuve sammen.

Pferd n Hest c.

Pferde-... in Zssgn: „.apfel m Hestepære o; „.arbeit f Hestearbejde n (o. sig.); Jbafpi f Hestesporvej o; „.decke f Hestedækken n; ^sutter n Hestefoder n, Fourage c; ^geschirr n Seletøj n; haar n Hestehaar n oder pi.; Krølhaar pi.; ^handel m Hestehandel c; ^handler tn Hestehandler c; J&ttf mi Hestehov c; ^knecht mi Staldkarl c; X Hestepasser c; Jfrnft /*Hestekraft c; Maschine bon 30 „.traft Maskine paa 30 Hestes Kraft; Jtrtppe f Krybbe c; ^mähne /"Hestemanke c; «vtnarft m Hestemarked n; Hestetorv n; ^milch f Hoppemælk o; „.mist m Hestemøg n; ^rennen n Hestevæddeløb n; Schwanz mi Hestehale c; schwemme, ^tränke /" Vandingssted n for Heste; ^stall mi Hestestald c; ^.Wärter m — ^knecht; ^Wechsel Mi Hesteskifte n; ^.zucht f Hesteavl c; Züchter m Hesteopdrætter c.

Pfiff mi Piben o, Pib, Fløjt n; (kleinstes Maß für Bier) Spids c; /tø. Fif, Kneb.

Pfifferling H mi spiselig Vingesvamp c; /tø. Ubetydelighed, Bagatel c.

pfiffig fiffig, udspekuleret. Pfiffigkeit f Fiffighed o.

Pfiffikus F mi Fiffikus c.

Pfingsten p!., Pfingstfest n Pinse Pfingstrose H /"Bonderose, Pæon c. Pfirsich 1. mi Ferskentræ n; Fersken c. 2. mi (/) Fersken o. 3. in Zssgn: ^baum Mt Ferskentræ n; Jblute f Ferskenblomst c; ^kern m Ferskenkærne c; (kern)branntwein m Persiko c. Pflanz-... in Zssgn -. JjoI$ n Plante-pind c; ^schule /" Planteskole c; „.statte /* Plantested n; Koloni c; ^stock mi = „.holz.

Pflanze /" Plante c; /tø. Pode, Spire c; iron. eine nette ^ en net Fyr.

pflanzen plante.

Pflanzen-... in Zssgn: „.buch n Herbarium n; „.erde f Havejord c; ^effer mi Vegetarianer c; „.faser f Plantetrævl c; ^garten mi botanisk Have c; Jfoft f Plante-føde c; JEunbe f Botani'k c; ^leim mi Chem. Plantelim c, Gluten n; ^reich n Planterige

n; «faftw Plantesaft c; Sammlung f Plantesamling c, Herbarium n; «tier n Plantedyr n,

Pflicht /'Pligt c; Forpligtelse c. Pflicht«..., Pflicht-... in Zffgn: «.ge-fühl n Pligtfølelse c; «.gemäß, «.mäßig a. pligtmæssig, pligtskyldig; «.(øe)treu o. pligttro, pligtopfyldende; «.schuldig a. pligtskyldig; «teil m (n) fur. Tvangslod c; «Vergessena.pligt-forglemmende; «Vergessenheit f Pligtforglemmelse c; «Verletzung f Krænkelse c af en Pligt; «widrig a. pligtstridig; «Widrigkeit f Pligtstridighed c. Pflock m Knage c; Trænagle o; Tøjrepæl c; (Schuhmacherei) Pløk [pløkke.] Pflücken (Pferde) tøjre; (Schuhwerk)] pflücken plukke; pille.

Pflug m Plov c; «.eisen n Plovjernn; «haken m Plovrenser c; «messer n Langjern w; «schar f Plovskær n; «sterz m Plovstj ært o; «stürze /"Muldfjæl c. pflügen pløje.

Pflüger m Pløjer, Plovmand c. Pfortchen n lille Port o; Laage

Zoofyt c; «.loelt /"Planteverden [Kolonist c.

Pflanzer m Planter c; Nybygger,

Pflanzung f Plantning c; Plantage c; Koloni, Nybygd c.

Pflaster n 1. Med. Piaster n.

2. (©tragen«) Brolægning, Stenbro c. 3. In Zs.-stzgn: «arbeit f Brolægningsarbejde n; «.stein m Brosten c; «streicher m Plastersmører c (F für Apotheker); «• tretet F tn Stenslider, Driver,

Flanør c.

Pflasterer m Brolægger c.

pflastern 1. lægge Plaster pna.

2. brolægge.

Pflasterung f Brolægning c.

Pflaume f Blomme c; gebackene, gedörrte « Svedske c.

Pflaumen-..., pflaumen-... in Zssgn:

c.

Pforte f Port c; Geogr. Pas w;

die Hohe « “den høje Port“. Pförtner m Portner c; Slutter c. Pfosten m Stolpe, Post c; Stiver

Jbstunt m Blommetræ n; «.kern m Blommekærne c; «.tuchen m Svedsketærte c; «mus n Blom-memos c; «.weich a. meget blød.

Pflege f Pleje, Pasning c; Forplejning o; Udøvelse, Dyrkning c; Forvaltning c; in « geben sætte i Pleje; «befohlene(r) s.

c.

Pfote f Pote c.

Pfriem m Syl c; Pren c; «kraut 4 » tysk Visse c.

Pfropf-... in Zffgn: «messer n Podekniv c; «reis n Podekvist c. Pfropf(en) m Prop c; Spuns n;

(tm Gewehr) Forladning c. pfropfen proppe, stoppe; pode. Pfropfenzieher m Proptrækker c. Pfründe f Kald n; Præbende c;

Plads c i en Stiftelse. Pfründen-handel, «Wucher m Si-[n i en Stiftelse.

Myndling o; «.ettern pi. Plejeforældre pi.; «.kind n Plejebarn n; «.mutter /"Plejemoder o; «,* sohn m Plejesøn c; «tochter f Plejedatter c; «.vater m Plejefader c.

til.

pflegen pleje, passe; dyrke, opelske ; forvalte, røgte; Freundschaft mit j-m « holde Venskab med En; vjn. pleje, være vant [der c; Bestyrer c.l Pfleger m Plejefader c; Formyn-j

moni c.

Pfründner tn Præbendar c; Lem

Pflegerin /‘Plejemoder c; Sygeplejerske c.

Pflegling m Plejebarn n; Myndling c.    [skab n.l Pfuhl m Pyt, Pøl o. [Leje n.)

Pflegschaft /"Plvje o; Formynder / I Pfühl nr Pude, Hovedpude o; /r^.j

la

itu.

ge

varter o;

Pfui! fy, føj!

Pfund n Pund n (auch fig.). Pfund-..., Pfund-... in Zs.-spgn: barme, .Jjefe /Gær c\ ^gewicht n Pundevægt c; Pundslod n; nieder n Saalelædern; ^weise adv. i Pundevis. pfundig som vejer et Pund, Et-punds-; sechs^, sekspundig. Pfusch-... in Zssgn: ^.arbeit f daar-ligt Arbejde, Fuskeri n; ^Makler m Mægler c uden Bevilling; stuers n = ^.arbeit, pfuschen fuske.

Pfuscher tn Fusker o.

Pfuscherei f Fuskeri n.

Pfütze f Pyt c.

Phänome'n n Fænomen n. Phantasie f Fantasi c (auch /); Indbildning c.

phantasieren fantasere (auch J). Phanta'st tn Fantast, Sværmer c. phantastisch fantastisk.

PHanto'm nFantomn; Spøgelse Pha rao, Pharo n (Spiel) Farao n. Pharisätr tn Farisæer c (a. fig.). pharisäisch farisæisk. Pharmazeut tn Farmaceut o. pharmazeutisch farmaceutisk. Philister tn 1. (Volksname) Filister c. 2. Studentenspr. Filister, Spidsborger c.

philiströ'8 filistrøs.

Philolog(e) tn Filolog o.

Philoso ph m Filosof o. philosophieren filosofere, philosophisch filosofisk.

Phio'le f Fiole c.

Phle'gma n Flegma n. Phlegmatiker tn Flegmatiker c. phlegmatisch flegmatisk. Phonograph tn Fonograf c. Phosphor tn Fosfor c (w). phosphorhaltig fosforholdig. Photograph tn Fotograf c. photographieren fotografere, photogra phisch fotografisk c. Phrase f Frase, Talemaade c.

Phrenologie f Frenologi o. Physit/Fysi'k c.

Phy'fiter tn Fysiker c.

Physikus tn Fysikus c. physisch fysisk.

Physiognomie f Fysiognomi n. Pianino n opretstaaende Piano

Pianoforte n Fortepiano n. picheln F drikke, pimpe, pichen bege; v/n. klæbe fast. Picke / Spidshakke c.

Pickel tn 1. Hakke c. 2. Filipens c. 3. In Zssgn: ^flöte «T f Pikko-lofløjte c; ^.haube X f Pikkel-hue c; ^Hering m røget Sild c; Bajads, Nar c.

picken pikke; dikke; (Steine) hug-[skudsgilde n. Picknick n Pikkenik, Sammen-piepen pippe; pibe; fig. skrante, piepig pibende; sygelig.

Pi eti st m Pietist, Hældøre c. Pit 1. tn Bjergspids c; Nag n.

2. n Kartensp. Spader c. pika'nt pikant.

Pike f Lanse c; Spyd n; Nag n. Pikett X n Piket, Feltvagt c;

Kartensp. Piket c. pikfei'n F meget fin, superfin, pikiert stødt, fornærmet.

Pikkolo tn Pikkolo, lille, ung Op-^flöte f f Pikkolo-

fløjte c.

Pilger tn, _in f Pilegrim c; fahrt f Pilegrimsfærd c; ^ftab tn Pilegrimsstav e. [vandre, pilgern gøre en Pilegrimsrejse ; Pilgerschaft f Pilegrimsfærd c. Pille f Med. Pille c; fig. Stikpille c.

Pilz ^ tn Svamp, Paddehat o. Piment n Allehaande n. pimpelig F klynkende; svagelig, pimpeln F pibe, klynke; skrante. Pinasse \t f Barkasse c.

Pineenez n Pineenez, Næseklemmer e.

Slæb ti.

c.

Pingui'n m (Bogel) Pingvin e.

Pi nie ^ f Pinie c; Piniekærne o. Piniennuß f Piniekærne; Pistacienød c.

Pinke f (beim Spiel) Pulje s. pinkeln F pisse, tisse, pinken hamre, banke: slaa Ild. Pinne f (der Vögel) Svingfjer o;

(Schuhzwecke) Pløk c; st» Rorpind c. Pinscher m (Hund) Silkepudel c. Pinsel m 1. Pensel c. 2. Fæ, Fjols n. 3. in Zssgn: Führung f Penselføring c; „stiel m Penselskaft n ; „strich m Penselstrøg n. Pinselei f Smøreri n. pinselhaft dum, fjollet, pinseln pensle; smøre, klatte. Pinte f (Maß) Kande c.

Pinzette f Pincet c.

Pionier X m Ingeniørsoldat c; fig. Pioner, Banebryder c.

Pips m (Vogelkrankheit) Pip c. Pira't m Pirat, Sørøver c. Piratentum n Sørøveri n.

Pirol m (Vogel) Pirol c.

Pirsch f Pürschjagt o; „Hund m Jagthund o; „wagen m Jagtvogn c.

pirschen jage, pürsche (auf = efter).

Pisang m Pilsang, Banan c. Piß-... P in Zssgn: „anstalt, „bude s, „raum, „Winkel m Pissekrog c, Pissoir n; „tops m Pissepotte, Natpotte o.

Pisse P f Pis n. pisien P pisse.

Pista zie ^ f Pistacie o.

Pistole f Pistol c (auch Münze), placken plage, pine; sich „ plage sig, slide og slæbe.

Plackerei f Plageri n; Slid og [aand c.

Plage f Plage c; „ødft m Plageplagen plage, pine; sich „ plage sig, slide og slæbe.

Plaka't n Plakat c, Opslag n. Plan m Math. Plan n; jævn

Deutsch-dänisch.

Plads, Danseplads, Kampplads c; fig. Plan c, Projekt n. plan Math. plan; jævn.

Plan-..., plan-... in Zssgn: „los a. planløs; „losigkeit /‘‘Planløshed c; „macher m Projektmager o; „mäßig a. planmæssig; „wagen m Teltvogn c.

Plane f Presenning c. planen planlægge, projektere. Plane't m Planet c. Planetenbahn f Planetbane c. planieren jævne, planere.

Planke f Planke c; Plankeværk n.    [c.l

Plänkelei X /‘BlænkerfægtningJ plänkeln X tiraillere.

Plänkler m Tirailleur, Blænker

plan(t)schen plaske, pjaske; rode; v/a. rode sammen, blande, Plapperei f Sludder, Sladder c. Plappermaul n Sludderhoved n;

Sladderhank c. plappern sludre, plapre, plärren (v. Tieren) bræge, brøle;

(v. Menschen) tude, skraale. plastisch plastisk.

Platane f Platan c, Platantræ n. Pla'tin(a) n Platin n. plätschern plaske; risle, platt flad; fig. plat, simpel; „e Sprache (a. Platt n) ----- „deutsch; „deutsch plattysk; „füßig platfodet; „nasig fladnæset. Plätt-... in Zs.'stzgn: „bolzen m Strygebolt c; „breit n Strygebræt n; „eisen n Strygejern n; „fro« f Strygokone c; „Wäsche s Strygetøj n.

Plättchen n lille Metalplade, Paillet o; Lamel o.

PlattefPlade o; Flade c; F Skal-lethede; Tonsur c; Præsenterbakke, Bakke c; Fad n; Ret c Mad.

platten jævne, glatte, planere; (Metall) flade; sich „ blive flad.

18

Sladder c.

[dre; pludre.

i'nde c.

plätten trykke, presse flad; (Wäsche) stryge.

Platterdi'ng8 absolut, afgjort; -nicht aldeles ikke.

Plätterin f Strygekone, Strygejomfru o.    [hed c.)

^lattleit f Fladhed c; sig. Plat ) plattieren plettere.

Platz m Plads c, Sted n; Plads, By c; Plads, Stilling c; ^kommandant X m Pladskommandant c; -Patrone X f løs Patron c; -regen m Plaskregn c; -. Wechsel m Pladsforandring c; indenbys Veksel c.

Platzen falde med et Klask; springe, eksplodere; revne; mit etwas heraus- buse ud med noget.

Plauderei f Passiar c; Sludder, [Sladderhank c. Plauderer m Sludderhoved n; plauderhaft snakkesalig; sladderagtig, plaudern passiare, snakke; sla-Plaudertasche/Sludderhoved n;

Sladderhank c. plauschen passiare, snakke, plausibel plausibel, antagelig; j-rn et. - machen gøre En noget begribelig.

plauz! bums!; plada'sk! plebejisch plebejisk.

Plebs f (m) Plebs, Pøbel s. plette fallit. yitittf Fallit c.

Plempe F f 1. Kaarde c. 2. tyndt 01, Pøjt n.

Plinse f Omelet c med Syltetøj. Plombe f Blyplombe c; Tandplombe c.

plombieren plombere.

Plötze f (Fisch) Skalle o. plötzlich pludselig, uventet. Plötzlichkeit f Pludselighed e. plump kluntet, klodset; sig. plump, plat.

plumps! plump!; plada'sk!

plumpsen plumpe, dumpe. Plunder m Skrammel n; Klude, Pjalter c/pl.; -tommer f Pulterkammer n.    [dør c.)

Plünderer m Plyndrer c; X Maro-j Plünderung f Plyndring c. PlmiderungssuchtfRovbegærlig-hed c.

Plu'ral m Pluralis c, Flertal n. plus plus (+).

Plus n Plus n; sig. Overskud n. Plüsch m Plys n. plüschen af Plys, Plysses-.

Pöbel m Pøbel c. pöbelhaft pøbelagtig; grov. Poch-... in Zssgn: -wühle f, -Werk X n Pukværkn, Hammermølle c; -spiel n Pukspil n. pochen banke; X stampe, pukke;

sig. auf et. - pukke paa noget. Pocke f Blegn c; -n pi. Med. Kopper pi.

pockennarbig koparret.

Po'dagra n Podagra o.

Podagri st m Podagrist c. [n/pl. Poesie f Poesi c; -N pi. Digte Po-e't m Poet, Digter c. Po-eta'ster m Versemager, Rimsmed c.

Po-e'tik f Poetisk, Digtekunst e. po etisch poetisk.

Poka'l m Pokal c, Bæger n. Pökel m Saltlage c; -faß n Saltekar n; -fleisch n salt Kød n; -Hering m Spegesild c. pökeln salte, nedsalte, pokuliereu pokulere, svire.

Pol ni Pol c.

Pola'r-... in Zssgn: -expedition, fahrt f Polarekspedition, Polarrejse c; -kreis m Polarkreds c; -stem m Polarstjerne c.

Pole m Pola'k c; Polin f Polak-[svend e. Polier m Murpole'rer, Mester-Polier«... in Zsign: -stahl m Poler-staal n; -leder n Polerskind n; -zahn m Buchb. Glittand o.

polieren polere (auch fig.).

Politi'k f Politik c.

Politiker tn Politiker s. politisch politisk; fig. fiffig, snu, poli'sk.

politisieren politisere.

Politu'r f Politur c (auch fig.). Polizei f Politi n; „omt n Politikammer n, Politistation c; „• aufsieht f Politiets Opsyn ti; Behörde f Politiøvrighed c; „» biener m Politibetjent o; ^.Präsident m Politidirektør c; ^.vergehen n Politiforseelse c. polizeilich af Politiet, Politi Polizi'st m Politibetjent c. polnisch polsk.

Polster n Pude s; Skraapude, Skraamadras c; Vognhynde n; (Sattlerei) Polstring, Stopning c; „stuhl tn polstret Stol c. polstern (Sattlerei) polstre, stoppe. Polter-... in Zssgn: „abend m Aftenen før Brylluppet; „øeiftm Nisse, Husnisse o; Spøgelse n; Bulderbasse c; „kammer f Pulterkammer n.

Polterer m Bulderbasse c. pollern buldre; støje; brumme, skælde og smælde.

Poly'p m Polyp c.

Polyte'chniker m Polytekniker c. Polytechnikum n polyteknisk Anstalt c.

Pomade / Pomade c; F bag ist mir ganz „ det er mig lige meget, pontabig Fligegyldig, flegmatisk, pomadisieren pomadisere. [c.' Pomeranze / Pomerans, Orange Pomeranzen-... in Zfsgn: „haum m Orangetræ n; „öl n Pomerans-olie c; „schale f Pomeransskal c. Pommer(in f) m Pommeraner-(i'nde) c.

Pomp m Pomp, Pragt c. pomphaft pragtfuld; pompøs. Ponto n X tn Ponton c.

Pony tn (n) Pony c.

Po'panz m Bussemand c; Fugleskræmsel n.

Popel P m (in der Nase) Bussemand c.

pop(e)lig P snottet; sig. ussel, popeln P pille sig i Næsen. Popo' F tn Popo, Bagdel c. popula'r populær.

Popularitä t f Popularitet o.

Pore f Pore c. porö's porøs.

Porositä t f Porøsitet c.

Po'rphyr tn Porfy'r c.

Porree ^ m Po'rre c, Porreløg n. Port m fig. Havn c.

Porta'l n Portal c.

Portechaise / Portechaise t Portefeuille n Mappe, Brevtaske c; Portefeuille c.

Portemonnaie « Portemonnæ c. Portier m Portner o.

Portion f Portion c.

Porto tt Porto, Brevporto o. Porto-..., porto-... in Zs.-stzgn: „» ermäßigung f Portonedsættelse c; „frei a. portofri; „gebühr f Porto c; „satz tn Portosats c; „Vergütung f Portogodtgørelse c; „Zuschlag tn Porto tillæg n. Porträt n Portræt n. porträtieren portrætere. Porträtmaler m Portrætmaler o. Portugiese tn Portugiser c. Portugiesin f Portugiseri'nde c. Portwein tn Portvin o.

Porzellan n Porcelæn n; „aussah tn Porcelænsservice n; „aus-schuß tn Udskudsporcelæn n; „erde f, „ton tn Porcelænsjord c; „maleret / Porcelænsmaleri n; „schnelle / Porcelænssnegl c. porzellanen af Porcelæn, Porcelæns-.

Posamentier tn Possementmager c; „waren f/pl. Possementmager arbejde n.

Posaune i f Basun o. posaunen blæse paa Basun.

is*

n Farce c.

tilbage.

Pose/'1.Penneposea. 2.(Malerei) Stilling 0: Positur c.

Positu'r f Stilling, Positur c.

Posse f (Theater) Farce c; -N pi. Løjer, Narrestreger pi.

Possen tn kaad Streg c; j-m einen - spielen spille En et Puds; -reißertn Lystigmager c; -spiel [pudsig.

possenhaft farceagtig: spøgefuld,

possierlich pudsig, pudserlig.

Post f Post c; Posthus n; Postvæsen n; Poststation c; Efterretning c; Regnskabspost c.

Post-..., post-... in 8støn: -amt n Posthus n; Postembede n; -» anweisnng f Postanvisning c; -austrag tn Postopkrævning c; -beamte(r) tn Postembedsmand c; -behörde f Postautoritet c; -bote tn Postbud n; -dampfer tn Postdampskib n; -frei «.portofri; frankeret; -geld n Postpenge pZ., Porto 0; -halter tn Postholder c; -halterei f Post-holderi n; -horn n Posthorn n; -karte /" Brevkort n; -knecht tn Postkarl c; -kutsche f Postkaret, Diligence c; -lagernd a. poste restante; -marke /"Frimærke n; -meister tn Postmester c; -« Nachnahme f Postopkrævning c; -paket n Postpakke c; -reiter tn Kure'r c; -sänke /"Milepæl c; -schein tn Postkvittering c; -» stempel tn Poststempel n; -tag tn Postdag c; -Vorschuß tn Postforskud n; -wagen tn Postvogn c (auch Ä); -wendend adv. med omgaaende Post, omgaaende; -Wesen n Postvæsen n, -zug # tn Posttog n.

posta'lisch postal.

Postame'nt n Fodstykke n.

Posten tn 1. Post c, Stade n; Post, Stilling c, Embede n; ^ Post, Vagtpost, Skildvagt c; G Post, Regnskabspost c;

Beløb n, Sum c; (Waren) Sending c, Parti n. 2. pi. Dyre-hagl pi.

postieren anbringe, opstille, postere.

Postillion m Postillon c. Posto n: - fassen tage sin Stilling.

Pote nz f Math. Potens c.

Pott-... in Zfsgn: ^.asche f Potaske c; -fisch, -Uml m Pothval, Kaskelot o.    [Pine !)

potzbli'tz!, potztau'fend! Død og] Pracht /" Pragt c.

Pracht-..., Pracht-... in Zfsgn: ^ausgäbe f Buchh. Pragtudgave c; --ban m Pragtbygning c; -feri F m prægtigt Menneske n; -liebeiib a.pragtelskende;-tioö «.pragtfuld ; Uö etter n Stads vejr w; simmer n Stadsværelse n. prächtig prægtig, pragtfuld. Prädika't n Prædikat n, Titel e;

Gram. Omsagn n.

Präfe'kt tn Præfekt c. prägen (Münzen) præge (auch sig.). Präg(e)stock tn Prægestempel n. prahlen (mit) prale, brovte (af). Prahler tn Praler, Skryder c. Prahlerei f Praleri, Brovteri n. prahlerisch pralerisk, brovtende. Prahlhans tn Praler, Pralhans c. Praktika'nt tn praktiserende Læge c; Voluntør o.

Praktiker, Praktikus tn Praktiker, praktisk Mand c. praktisch praktisk; ur Arzt praktiserende Læge c. praktizieren praktisere.

Prälat tn Prælat c. prall stram, spændt; rund, fyldig, buttet.

Prall tn Stød n; Tilbageslag n;

-frttft Z' Elasticitet e. prallen støde, slaa (imod); fare [Agio c.

Prämie s Præmie o; O Opgæld, Prämien-... in 3ffgn: -schein tn

Svirebroder c.

for).

Præmieobligation c; „schießen n Præmieskydning c. prämiieren præmiere, prangen straale, skinne; prange. Pranger m Gabestok c. [Klo c. Pranke /(der Raubtiere) Pote, Lab, pränumera'ndo forud. Prännmera'nt m Subskribent o. pränumerieren: auf etwas „ subskribere paa noget.

Präse'nt n Present, Foræring c. präsentierbar præsentabel. Präsentier-brett n, «teilet m Præsenterbakke c.

präsentieren byde, række; præsentere, forestille.

Prä'ses, Präsident m Præsident c; Formand c.

Präsi dium n Forsæde n. prasseln brase; knitre; rasle, prasien leve flot; fraadse, svire. Prasier m Ødeland c; Fraadser;

[seri n.

Prasierei f Vellevnet, Fraad-Praxis s Praksis c. [dens n. Präzede'nzsall m jur. Præce-prazi'S præcis.

Präzision f Præcision c. predigen prædike, præke. Prediger m Præst o; Prædikant c; „stelle f Præstekald n. Predigt f Prædiken, Præken s; „amt n Prædikeembede n; „« buch n Prædikensamling, Huspostil c.

PreiS m Pris c; Præmie, Belønning c; sig. Pris, Ros c. Preis«..., preis«... in Zflgn: ^aufgäbe f Prisopgave c; G Opgivelse c af Pris; „aufschlag m Prisstigning c; „ausschreiben n, „ausschreibung f Udsættelse c af enPræmie; Præmieæskning c; „bewerbet m Præmieæsker o; „erhohung f Prisforhøjelse c; „ermäßigung f Prisnedsættelse c; „stage f Prisspørgs-maal n, Prisopgave c; „geben vfa. prisgive, give til Pris; sich „geben give sig til Pris; ofre sig; „gekrönt a. priskronet; prisbelønnet; „kurant m Priskurant c; „lage f Prisstand, Pris; in jeder „lage til alle Priser; „liste /'----„kurant; „richter m Prisdommer c; „schießen n Præmieskydning c; „Verderber m Undersælger c; „Verzeichnis n — „kurant; „wert, „würdig a. værdifuld; K svarende til Prisen; sig. prisvær'dig, rosvæ'r-dig; „Würdigkeit f Værdifuldhed c; Rosvæ'rdighed c.

Preisch en n Linning o.

Preiselbeere f Tyttebær n.

preisen prise, rose.

Prell-... in Zfsgn: „schuß & m Rikochetskud n; „stein m Af-viser(sten) c.

prellen lege Himmelspræt med; sig. snyde, trække op (um — [keri n.

Prellerei f Snyderi, Optræk-

Presenning \t> f Presenning c.

Preß-...i» Zffgn: „freiheit /'Pressefrihed c; „gesetz n Presselov c; „Hefe f Pressegær c; „kohle f Briket c; „kops m Kochk. Pressesylte c.

Presse f Buchb. Presse c; Typ. Presse c; sig. Forlegenhed, Klemme c.

pressen trykke, klemme; presse.

Pressung f Presning c.

Pretio'sen, Prezio'sen pi. Pretiosa, Smykker pi.

Preuße m Preusser o.

preußisch preussisk.

Pricke f (Fisch) Lampret c.

prickeln prikke, stikke; kildre.

prickelnd sig. pikant.

Priem m, Priemchen n Skraa c.

priemen skraa.

Priemtabak m Skraatobak c.

Priese f (am Hemd) Haandlinning, Halslinning c.

e.

[Haandværker c. Professioni'st ro Professionist, Professu'r f Professorat n. Profit n Profil c.

Profit ro Profit c. profitabel profitabel, profitieren tjene; sig. profitere. Profo'ß ro Fangevogter c. Programm n Program n.

Proje'kt n Projekt n, Plan c. Projektenmacher ro Projektma

Priester m (katolsk, jødisk, hedensk) Præst c; -amt n Præsteembede n; -Herrschaft /"Præ-steherredømme, Hierarki n; -rock m Præstekjole c; istand m Præstestand c; -weihe f Præstevielse c.

Priesterin f Præsti'nde o.

priesterlich præstelig.

Priesterschaft f Præsteskab, Kle-resi n.

Priestertum n Præstestand o.

Pri'ma f øverste Klasse c (i Latinskolen).

Prima ner ro Elev c i øverste Klasse.

Primawechsel O ro Primaveksel

Primel H f Primula, Ko driver c.

primiti'v pri'mitiv, oprindelig.

Prinz ro Prins o.

Prinzessin f Prinsesse c.

Prinzi'p n Princip n.

Prinzipat m Principal c.

Prinzipienreiter ro Principrytter c.

^rinzltch prinselig.

Pri'or ro Prior c.

Priorei' f Abbedi, Kloster n.

Prio'rin f Priori'nd

Prise st f Prise c; Pris, Pris Tobak c.

Pritsche f Briks, Narrebriks c; Banketræ n\ Briks, Sove-bænk c.

Privat-... in Zssgn: -dozent m Privatdocent c; -fuhrwerk n privat Køretøj n; -gelehrte(r) s. privat Videnskabsmand c; -leben n Privatliv n, -mann ro Privatmand c; -stunde f privat Time c; -Wohnung /"privatLejlighed c.

privilegieren privilegere.

Privileg(ium) n Privilegium n, Forrettighed c.

probat probat, udmærket.

Probe/"Prøve c, Forsøg n; Thea.

Prøve; G Prøve, Vareprøve c; Bevis n; Miinzw. Stempel n.

Probe-..., probe«... in Zssgn: -ab-zug ro Typ. Korrekturaftræk n; -bogen ro Korrekturark n; -• haltig a. (b. Spiritus) som holder sine Grader; sig. ægte; -jähr n Prøveaar n; -nummer f Prøvenummer n; -predigt f Prøve-prædiken c; -stück n Prøvestykke n; -weise adv. paa Prøve; som Prøve.

proben probere, prøve; (Theater) holde Prøve paa.

Probier-... in Zssgn: -glas n Prøveglas n; -kunst f Prober-kunst c; -nadel f Probernaal c; -stein ro Probersten c; -• stück n Prøvestykke n; -wage f Probervægt c.

probieren probere; forsøge; (Kleider) prøve. [Proberer c.

Probierer ro Probermester c;

Proble'm n Problem n.

problematisch problematisk.

Produ'kt n Produkt n, Frembringelse c; Udbytte n.

Produkten-... in Zssgn: -ausstellung /■Landbrugsudstilling c; -börse f Kornbørs c; -handel ro Produkthandel, Kornhandel o.

Produzent ro Producent c.

produzieren producere, frembringe.

prosa'» profan, vanhellig.

Profession /"Profession c, Haand-værk n.

ger c.

tig.

strere.

gang c.

[hed c.

projektieren projektere.

Proklamation f Proklamation c; (e-s Brautpaars) Lysning c.

proklamieren proklamere; (ein Brautpaar) lyse for.

Proku'ra G f Prokura o.

Prokura'tor m Sagfører c; befuldmægtiget c.

Prokurist m Prokurist c.

Proletarier m Proletar c.

Prolo'g tn Prolog c; Fortale c.

Promenade f Promenade c; Spadseretur c.

promovieren konferere Doktorgraden; v/n. tage Doktorgraden.

prompt prompte, punktlig; hur-[Hurtighed c.

Promptheit f Punktlighed c;

Prophe't m Profet c.

Prophetin f Profeti'nde c.

prophetisch profetisk.

prophezeien forudsige; spaa.

Prophezeiung f Forudsigelse, Spaadom c.

Propst tn Provst e.

Propstei' f Provsti n.

Pröpstin f Provsti'nde o.

Prosa f Prosa c.

Prosa'iker m Prosai'st c.

prosa'isch prosaisk.

pro'sit!, prost! til Lykke!; vel bekomme!; Skaal!; (beim Niese«) Gud velsigne Dem! prosit!;

Mahlzeitl vel bekomme!; ^ Neujahr! glædeligt Nytaar!; F ja U jo pyt!

Prospe'kt m Prospekt n; Udsigt c; Prospektus c, Program n.

Prote'st m Protest c; w erheben, einlegen rejse, gøre Indsigelse, nedlægge Protest.

Protesta'nt m Protestant c.

protestantisch protestantisk.

Protestanti smus ro Protestantisme c.

protestieren protestere.

Protoko'll n Protokol c.

protokollieren protokollere, regishans c.

Protz tn opblæst Person, Stor-Protze X f Artill. Forstilling c. Protzentum nOpblæsthed,Penge-stolthed c.

Protzig opblæst, pengestolt. Provia'nt ro Proviant c; ^,amt X n Intendantur o; ^.me ister X d, ro Intendant c; ^sack X tn Brødpose c; ^schiff n Proviantskib n.

proviantieren proviantere. Provinz f Provins c. Provinzial-... in Zssgn: ... provinsiel, Provins-; zB. „stobt / Provinsby c.

Provi'sor m (Apotheker^) Provisor c.    [tidig.l

proviso'risch provisorisk, midler-J provozieren udæske.

Prozedu'r f Procedure, Retter-[centsats c. Prozent n Procent c; „satz tn Pro-Prozeß ro Proces, Retssag c; (Chemie) Proces c; „akten pi. Sagens Akter pi.; Führung f Procedure c; „foftm pi. Sagsomkostninger pi.; „sucht f Processyge c. prozessieren procede're. Prozessionsraupe f Processionslarve c. prüde snerpet.

Prüderie f Snerperi, Snerpet-prüfe» prøve, probere; undersøge; eksaminere.

Prüfstein ro Probersten c; sig. Prøvesten c.

Prüfung f Prøve, Undersøgelse c; Eksamination c; fig. Prøvelse c.

Prügel 1. ro Knippel c. 2. pi. Prygl; eine Tracht „ Dragt Prygl; „knabe ro fig. Syndebuk) Prügelei f Slagsmaal n. [c.J prügeln prygle; sich „ slaas. Prunk tn Prunk, Pragt c.

tag n.

værk n.

Punchebolle c.

Prunk-..., prunk-... in Zssgn: -bett n Pragtseng, Paradeseng c; -lo§ a. prunkløs; sig. bramfri; -süchtig a. pragtlysten, pynte-syg; -voll a. pragtfuld, prægtig.

prunken prunke, stadse, prunkend prunkende; pralende, prunkhaft pragtfuld; pralende. Psalm tn Salme c. [digter c. Psalmi'ft m Salmist, Salme Psalter tn Davids Salmer pi. pst! hys!; pst 1 Publikum n Publikum n. publizieren publicere, offentliggøre.

Pudding tn Budding c.

Pudel m Pudel, Pudelhund c;

sig. Fejl, Bommert c. Pudelmütze f laadden Hue e. pudelna'ß dri'vvaad.

Puder m Pudder n; -mautel m Frise'rkaabe c; -guaste f Pudderkvast c. pudern pudre, puff! puf!; fut!

Puff tn Knald n; Puf, Stød n; (am Ärmel) Puf c; Snyderi, Humbug n; -ärmel tn Pufærme n; -bohne ^ f Windsorbønne c; -spiel n Triktrak n.

Puffe f (an Kleidern) Puf c. puffen 1. puffe; knalde, plaffe.

2. pose ud; v/a. puffe, støde. Puffer tn Puf, Knubs n; Puffert, Lommepistol c; Divan, Puf c; Kartoffelkage c; # Buffer c. Puls m Puls c; Pulsslag n; -ader f Pulsaare c; -messer m Med. Pulsmaaler c; -schlag tn Pulsslag n; -wärmer tn Muffedise c.

pulsieren pulsere.

Pult n (tn) Pult c; -dach n Halv-[Krudt n. Pulver n Pulver »; (Schieß-) Pulver-..., pulver-... in Zs.-ftzgn: -förmig a. pulverformet; -horn

tt Krudthorn n; -sommer f Krudtkammer n; -karren m Ammunitionsvogn c; -maß n Krudtmaal n; -mühle s Krudtmølle c; -schleim m Krudtslam c.

pulverisieren,pulvern pulverisere. Pump F m Borg, Kredit c.

Pumpe f Pumpe, Post, Vandpost c.

pumpen pumpe, poste; F laane, tage paa Kredit; laane ud. Pumpen-... in Zffgn: -folben m Pumpesko c; Schwengel tn Pumpestange; -tøtrfn Pumpe-[brød n.

Pumpernickel tn vestfalsk Rug-Pumphose f Pludderbukser pi. Punkt m Punkt n; Prik c; Gram. Punktum n; - 1 Uhr præcis Klokken 1. punktieren punktere, pünktlich punktlig.

Pünktlichkeit f Punktlighed c. Punsch m Punch c; -bowle f [Gravstik c. Punze f, Punzen tn Punsel c; punz(ier)en punsle, ciselere.

Pup P tn Fjært c. pupen P fjærte.

Pupille f Pupil c.

Puppe f Dukke c; Svøbelsebarn n; Kæledægge c; sig. Kæphest c; Zool. Puppe c. Puppen-... in Zs.-ftzgn: -gesicht n Dukkeansigt (auch sig.); ».spiel n Leg c med Dukker; Marionetspiln; jenter n Dukketeater n. Purga'nz /* Med. afførende Middel n.

purgieren Med. føre af.

Purpur ni Purpur n (a. Gewand), purpurfarben, purpurrot, purpurn purpurrød.

Purzelbaum tn Kolbøtte c. purzeln falde omkuld; slaa en Kolbøtte c.

Pustel /'Med. Pustel o; Blegn c.

[Høne c.

Hane c.

pusten puste.

Pute, Puthenne f kalkunsk Puter, Puthahn m kalkunsk [stand o. Putsch m Gadeopløb n; Op-Putz m Pynt, 8tadso;Acch. Puds c. Putz-..., putz-... in Zssgn: _ctbe f Trippelse c; ^gabel & f Knap-gaffel c; ^geschäft n Modeforretning c; ^Handel m Modehandel c; ^Händlerin f Mode-handleri'nde c; flabenm Modebutik c; flappen nt Pudseklud c; Tørafklud c; macherin f Modesyerske c; ^ Pulver n Polerpulver n; suchen s/pl. Pynt, Stads c; Modeartikler c/pl.\ äschere f

Lysesaks c; ^stube f Stadsestue c; ^sucht s Pyntesyge o; süchtig a. pyntesyg; stifts) m Toiletbord n; Uurfj n Støveklud c; Viskestykke n; waren f/pl. Modeartikler c/pl; ^zimmer n Stadsestue c.

Putze f= Putzschere, putzen pynte; pudse (auch Licht; Schuhe).

Putzer m Polerer c; Støveklud o;

F sig. “Visker“, “Snyder“ c. putzig F pudsig.

pyramida'l pyramideformet, pyramidalsk; F storartet. Pyramide f Pyramide c; A« Geværpyramide c.

Pyrenäen: bie Pyrenæerne pi.

[gynge.

qnabb(e)lig bævrende; kvabset, lasket; (b. Moorboden) gyngen-de; (bon Speisen, Getränken) vammel.

quabbeln bævre; (b. Moorboden) Quackelei F f Ubestemthed c; Vrøvl n.

Quacksalber ro Kvaksalver c. Quacksalberei' f Kvaksalver! c. quacksalbern drive Kvaksalver!. Quaderstein ro) f u. ro Kvader-sten c.

Ouadra'nt ro Math. Kvadrant c. Ouadra't n Kvadrat n; Inhalt ro Fladeindhold n; ^.meter n (ro) Kvadratmeter c; ^touqcl f Kvadratrod c.

quadratisch kvadratisk, quadrieren kvadrere.

Quadrille f Kvadrille c.

Ouai ro s. Kai. [Enten) rappe, quaken (b. Fröschen) kvække; (b. Ouäker(in f) ro Kvæker(inde) c. Oual f Kval, Pine c. quälen pine; plage. [aand c. Quäler m Piner, Plager c; Plage-Quälerei f Pineri, Plageri n.

Quälgeist ro Plageaand c. Qualifikation f Kvalifikation c; Evne, Duelighed c. qualifizieren kvalificere, gøre duelig; sich ^ egne sig. Oualitä't f Kvalitet c.

Qualle s Vandmand, Meduse c. Qualm ro Røg c; Os c, Dunst c. qualmen ryge; ose; (v. Rauchern) dampe.

qualmig rygende, osende. Qualster P ro Slim c. qualstern P spytte Slim op, harke, qualvoll kvalfuld, pinefuld. Ouantita t f Kvantitet, Mæng-[de c.

Quantum n Kvantum n, Mæng-Ouappe f (Fisch) Ferskvands-kvabbe c; (ÄnuU) Haletudse c. Ouarantä'ne f Karantæne o. Quark ro Skørost c; Snavs, Skidt n; sig. Kram, Juks ro. quarren kvække; skrige, skraa-le; sig. brumme, gnave.

Quart l.n(2fta{?)Potc; Typ. Kvart c, Kvartformat n. 2. f (Fecht-kunst) Kvart c. 3. In Zssgn:

J&aitb m Kvartbind n; J&Iatt n Kvartblad n; »hieb tn Kvarthug n.

Kartofler c/pl.

Quetschung f Kvæstning, Kon-qnick kvik, livlig, quieken pibe; skrige.

Quinta f femte Klasse c i Latinskolen (Prima øverste Klasse).

Quintaner m Elev c

[Kl

asse.

femte

[i Latinskolen.

Dimttc f fjerde-ø verste Klasse c

Ouarta'l n Kvartal n.

Quartaner m Elev c i fjerde-øverste Klasse.

Ouarta'nt tn Kvartbind n.

Quartett / n Kvartet c.

Quartier n Logis n, Bolig c, X Kvarter ir; »geberXm Kvartervært c; »liste X f Indkvarteringsliste o; »wacher, »weiftet X tn Foure'r, Kvartermester c; »Zettel X w Kvarterbillet c.

Quarz tn Min. Kvarts c.

Quast tn, »e f Kvast, Dusk c; Stænkekost c.

Ouate'mber m Kvartal n; (katho» lisch) Kvatember c.

Quatsch F m 1. Klask n; Søle, Ælte n. 2. Yaas, Vrøvl n.

quatsch F 1. int. klask! 2. a. tosset, fjollet.

quatschelig kvabset, lasket; blød.

quatschen F 1. klaske; plaske. 2. sludre, vrøvle.

Ouatschkopf F tn Vrøvlehoved n.

Quecke H f Kvikgræs n.

Quecksilber n Kvægsølv, Kviksølv n; »losung /" Kvægsølvopløsning c.

quecksilbern af Kvægsølv, Kvægsølv- ; sig. kviksølvagtig, vims, kvik.

Oueder m Linning c.

Ouehle f Haandklæde n.

Quell tn, Quelle f Kilde c (auch sig.); Væld, Kildevæld n. quellen vælde, strømme; svulme, udvide sig; v/a. udbløde. Ouellwasser n Kildevand n. Onendel ^ tn Timian c. Quengelei F f Utilfredshed c, Gnaveri n; Piben, Klynken c. quengeln F gnave, kritisere; klynke, klage.

Quentchen n Kvintin n.

quer tværs, paa tværs; skraa. Quer«..., quer-... in Zssgn: »balken m Tværbjælke c; »bnunt m Bom c; X Ræk c; »du'rch adv. tværs igennem; »seldei'n adv. tværs over Markerne; sig. paa tværs; uventet    /"Tvær

fløjte c; aftage f Krydsspørgs-maal n; »gasse f Tværgade c; ».hieb tn Hug n paa tværs; »• holz n (Tischlerei) Endetræ n; Tværtræ n; »kopf tn sig. Tværdriver, Stivnakke c; »fitøftø a. stridig, egensindig; ».pfeife «T f Militærfløjte c; ».sack tn Tværsæk c; »sattel m Damesadel c; »schnitt m Tværsnit n; »strahe f Tværgade c; »strich tn Tværstreg c; sig. Streg c i Regningen; »ü'ber adv. tværs over; »• Weg tn Tværvej, Korsvej c; ». wiud m Sidevind c; Modvind c. Quere f skraa Retning c; die », in der », der » nach paa tværs; sig. j-nt tn die» kommen komme En paa tværs, i Vejen, quetschen klemme, presse; mase, knuse, kvæste.

Quetschkartoffeln f/pl. mosede [tusion c.

Quintett «T n Kvintet c.

Onirl m Flødepisker c, Kageris n; ^ Krans c. quirlen Kochk. røre, piske, quitt kvit, fri.

Quitte f Kvæde c.

quittieren kvittere; opgive; v/n.

(über) kvittere (for).

Quittung f Kvittering o.

Quote f Kvotadel c.

Quotie'nt m Kvotient c.

l«.

Nabalt K m Rabat *

Rabatte f (Schneiderei; Gärtnerei) Rabat c.

Rabbiner m Rabbiner c.

Nabe m Ravn c; fig. Weißer sjælden Fugl c.

Raben-..., raben-...inZssgn: ^aaS P n Asen, Asensbaest n; Zeltern pi. unaturlige Forældre pi.; ,*,* mutter f Ravnemoder, unaturlig Moder c; ^schwa'rz a. ravnsort ; ^stein m Rettersted n. rabia't rasende.    [ker c.

Rabuli'st m Rabulist, Lovtraek-Rach-..., rach-... in Zssgn: ^gier f Hævngerrighed c; ^gierig a. hævngerrig; ^sucht f Hævnsyge c; ^süchtig a. hævnsyg. Rache f Hævn c; ~burft m Hævntørst c; ^gedanken m/pl. Hævntanker c/pl.; ^göttin f Hævngu di'nde c; ^schwur m edeligt Hævnløfte n.

Nachen m Svælg n; Gab n; fig. Afgrund c; ^bräune f Med. Svælgbetændelse c; brandige ^bräune Difteritis c; Katarrh m Svælgkatarr c; ^Putzer F m Snaps, “Kradser“ c; Spiegel rn Med. Strubespejl n. rächen hævne; sich an j-rn ^ hævne sig paa En.

Rächer tn Hævner c. [Asen n. Racker m Rakker o; (Schimpfwort) Rad n Hjul n; a. = Fahrrad. Rad-..., rad-... in Zfsgn: Yachse f Hjulakse c; ^.dampfer m Hjuldamper c; ^.fahrbahn f Cykelbane c; ^.fahren vjn. cykle; .*,• fahrer m Cyklist c; Fahrweg m Cykelsti c; ^.felge f Hjulfælge c; ^.gleis n Hjulspor n; ^.kästen slz m Hjulkasse c; ^.(e)macher m Hjulmand c; ^nabe /“ Hjulnav n; ^fdjiene f Hjulskinne c; ,*■

speiche f Hj ulege o; sL Ratkna-ge c; ^spnr f Hjulspor n; welle f Hjulakse c.

Radau' F m Opløb n, Optøjer, Spektaklers. ;^brud er, ^.macher m Spetakelmager, Bølle c. radebrechen (Sprachen) radbrække, radeln cykle.

Rädelsführer m Anfører e for et Komplot; Anstifter, Hovedmand c.

Räder-... in Zssgn: ^.tierchen n Hjuldyr n; stuers n Hjulværk n. rädern (Strafe) radbrække. Radia'ten pl. Straaledyr njpl. Radier-... in Zs.-stzgn: ^gnmmi m Raderviskelaeder n; Jhmft f Raderkunst c; „mefietn Raderkniv c; ^.nadel f Radernaal c. radieren radere.

Radieschen Ræddike, Radis c. radika'l radikal.

Nadler(in f) m Cyklist(i'nde) c. Raff-..., raff-... in Zf.-ftzgn: ^gier f Begærlighed c; ^gierig a. begærlig ; ^gut n ranet, stjaalet Gods n; ^zahn m fremstaaende Fortand c.

raffen snappe, gribe; (das Kleid) holde op; et. an sich ^ rive noget til sig.

Raffiua'de f Raffinade c. raffiniert raffineret (auch fig.). ragen rage frem, knejse. | Rahe vlz/'Raa c; große „ Storraa Rahm m Fløde c; ^haut f Flødeskind n; Jfstfe m Flødeost c; -fchuee m Flødeskum n. Rahmen m Ramme c (auch fig.); Indfatning c.

rahmen sætte Fløde; tt/a. (Milch) skumme.

Rain m Ren, Agerren c; Grænse, Rand c.

Rakete f Raket s.

c.    [ilet.j

rasch rask,hurtig; ilsindet, over-j

[c.

Rakett n, -e s Keiser o.

Ramm bär, -bock m Væder c.

Ramme f Rambuk o; (zum Pflastern) Jomfru c.

rammeln ramme (ned, ind); v/n. (v. Hasen) løbe, ramle, parres.

rammen ramme ned.

Rammler m Hanhare, Hankanin [diget.

ramponiert ramponeret, beska-

Ramsch: im-kaufen købe en bloc.

Rand m Rand c; Kant c; (Hut-) Skygge o; aus - und Band i Uorden; ude af sig selv; -be« merknng f Randbemærkning c; gleiste f (Tischlerei) Randliste c; -schrift /‘(auf Münzen) Randskrift c; -stein m Kantsten o; ^.Verzierung f Randforsiring c.

Randa'l m Spektakel n, Optøjer pi; - schlagen gøre Optøjer; -macher m Spektakelmager c.

rändeln rande.

Sianft ml. Skorpe c; (t». ©rot) Endeskive c; Rand, Kant c.

Rang m Rang c; X Charge c; «1/ Klasse c; (Theater) Etage c; sig.j-m den- ablaufen tage Luven fra En ;-folge f Rangfølge erlöge/'(Theater) Parketloge c; -• ordnung f Rangforordning c; -» streit m Rangstrid c; -stufe f Rangklasse c; X Grad o.

Range 1. rn Laban, Lømmel c; Unge. 2. f vild Tøs, Gadetøs c.

Rangier-... ft mZssgn: -bahnhof rn Rangerbanegaard o; -Maschine f Rangerlokomotiv n.

rangieren rangere (anch ft); v/n. rangere (med, over, under En).

Rangierung f Rangering c.

Ranke f Ranke c.

Ränke pi. Rænker, Intriger pi.; -schmied m Rænkesmed, Intrigant c; -sucht f Intrigelyst c.

ranken und sich - ranke sig, sno

sig.

rankig ranket; fuld af Ranker.

Ranunkel ^ s Ranunkel s.

Ränzel, Ränzlein n lille Tornister n (c), Randsel c.

Ranzen m Tornister n (c), Randsel c.

ranzig harsk.

Ranzigkeit f Harskhed s.

Rapier n Huggert c; Fleuret o.

Rappe m sort Hest c; F auf Schn, siers -tt med Apostlenes Heste.

Rappel F m Raptus c; -kopf m galt Menneske n.

rappelig, rappelköpfig F smaatos-set; flyvegal.

rappeln rasle,klapre; F es rappelt bei ihm det rabler for ham.

rapportieren X rapportere, melde.

Raps % m Raps c.

Rapunzel H m (f) Rapunsel c.

rar sjælden; sich - machen gøre sig kostbar.

Raritä t f Sjældenhed o; Raritet

Rasch m (Stoff) Rask n. rascheln rasle. Raschheit/Raskhed c; Overilelse Rasen m Grønsvær c; Græstørv c; -bank f Græsbænk c; -Hügel tn græsklædt Bakke c; -mäh. Maschine f Græsslaamaskine c; -Pflug m Skrælleplov c; -Platz tn Græsplæne c; -siechermStik-spade c; -teppich m Græstæppe) rasen rase, være rasende. [n.J rasend rasende; afsindig, gal. Raserei f Raseri n; Vanvid n. Rasier«... in Zssgn: -mesier n Barberkniv c; -pinsel m Sæbekost c; -seife f Barbersæbe o; -zeug n Barbertøj n.

rasieren barbere, rage; X rasere, räsonieren ræsonnere.

Raspel f Rasp o. raspeln raspe.

Nasse f Race c.

Rassel f Skralde s; -geräusch n Med. Rallelyd c.

[c.

rasseln rasle; skralde; Med. ralle.

Rast /"Hvile c; Station c; XRast c, Hvil n.

Rast«..., rast-... in Zssgn: -los a. rastløs; stundesløs; -lofigfeit f Rastløshed c; -tag m Hviledag o ; Rastdag c.

rasten hvile; X holde Hvil.

Rastra'l J* n Nodelineal c.

Rat m Raad «; (Kollegium) Raad n, Raadsforsamling c; (Person) Raad, Raadsherre c; (Beratung) Raad n, Raadslagning c; (Ausweg) Raad, Middel n, Udvej c; mit j-m - hallen raadslaa med En; - schaffen finde paa Raad; um - fragen spørge til Raads; zu -e halten holde til Raade med, holde godt Hus med; zu -e ziehen tage med paa Raad.

Rat«..., rat-... in Zssgn: -gebet m Raadgiver c; -Haus n Raadhus u; -los a. raadvild; -lofigfeit f Raadvildhed c; -schlage m/pZ. Raad n/pl.; -schlagen v/n. raadslaa; -schluß m Beslutning c.

Rate f Rate, Kvotadel c; in -N i Rater.

raten raade; (Rätsel) gætte.

Ratenzahlung f Afdrag n.

ratifizieren ratificere.

Rätin f Raadsherrei'nde o.

rätlich raadelig, tilraadelig.

Rats-... in Zssgn: -biener m Raad-stuetjener c; -Herr m Raadsherre c; -keller m Raadhuskæl-der c; -schreiber m Raadstue-skriver c; -sitzung f Borgerrepræsentantmøde, Byraads-møde n; -wage f offentligVægt, Vejerbod c.

ratsam raadelig, tilraadelig.

Rätsel n Gaade c.

rätselhaft gaadefuld.

Ratte f Rotte c.

Ratten«... in Zssgn: -falle f Rottefælde c; -sänget m Rottefænger c; -gift n Rottegift c; -pulver n Rottekrudt n.

Naub m Rov n; Røveri, Ran n; Plyndring c; Bytte n.

Naub-..., raub ... tu Zssgn: -anfall m røverisk Overfald n; -fisch m Rovfisk c; -gcftubel n Røverpak n; -gier f Rovbegærlighed c; -gierig a.rovbegærlig; -luft f Rovlyst c; -mord m Rovmord n; -morder m Rovmorder c; -« lieft n Røverrede c; -ritter m Røverridder o; -schiff n Sørøverskib n; -staat m Røverstat c; -üec n Rovdyr n; -Vogel m Rovfugl c; -zug m Røvertog n.

rauben røve; j-m et. - berøve En noget.

Räuber m Røver c; -bande /'Røverbande o; -Hauptmann m Røveranfører c; -höhle f Røverhule c.

räuberisch røversk.

Rauch m Røg c.

rauch haaret, laadden.

Rauch-..., rauch-... in Zffgn: -altar m Røgalter n; -coupé An Røgkupé c; -sang m Røgfang n, Skorsten c; -saß n Røgelsekar n; -fleisch n røget Kød n; -Helm m Røghjelm o; -lebet n Kor-duan(læder) n; -schwach a.: --schwaches Pulver røgsvagtKrudt n; -tabak m Røgtobak c; -«■ waren f/pZ., -werk n Pelsværk n; -Warenhändler m Buntmager c; -Wolke /* Røgsky c; -zimmer n Rygeværelse n.

rauchen ryge; dampe.

Raucher m Ryger, Tobaksryger

Raucher-... in Zssgn: -saß n Røgels ekar n; -kammer f Røgkammer n; -kerzchen n Røgelselys n; -Pfanne /* = -saß; -Pulver n Røgelsepulver w; -werk n Røgelse c. [røge med Røgelse.) räuchern (Fleisch,Fische) røge;v/n.J

[Plads c.

Räucherung s Røgning c. rauchig fuld af Røg; røget, tilrøget. (Hunde, Schafe) Skab n. Räude f Roe c; Skurv c; (der räudig skurvet; skabet.

Rauf-..., rauf«... in Zssgn: ».bold m Slagsbroder c; ».degen m Stød-kaarde c; sig. Slagsbroder c; ».handel m Slagsmaal n; iluft, ».sucht f Stridbarhed, Lyst c til Slagsmaal; ».lustig, ^süchtig a. stridslysten.

Ranfe f Hæk, Foderhæk c. raufen rykke, ruske; sich ». rives, slaas.

Raufer m Slagsbroder c. Rauferei f Slagsmaal n. rauh ru, ujævn; laadden; raa, uciviliseret; hæs; (vom Wetter) barsk, ublid; (v.d.Stimme) barsk; grov.

Rauheit, Rauhigkeit f Ruhed, Ujævnhed c; Grovhed c; Strenghed c; Hæshed c; Raahed o. rauhen (Tuch) ru; y/n. (b. Bügeln) fælde.

Rauhreif m Rimfrost c. fnep c. Rauke f, Raukenkohlm hvid Sen-Raum m Rum n; Plads c; Lokale, Værelse n; 4> Rum, Lastrum n; », geben gøre Plads; »« ersparnis f Pladsbesparelse c; ».inhalt m Rumfang n; \L Drægtighed c; ».lehre f Geometri c; ».Messung f Rumfangsbestemmelse c; ».meter n (rø) Kubikmeter c; ».Verschwendung f Ødslen c med Plads, räumen rømme; rydde; rydde op i; sætte af Vejen, räumlich rumlig. | Räumlichkeit f Rum, Lokale n; Räumnadel X f Rømmenaal o. Räumung f Rømning c; Op rømning c; Oprydning c; Udsalg n; Oprensning c.

Räumte 4/ f rum Sø o. [fuldt), raunen hviske (hemmeligheds-

Raupe f Larve, Kaalorm c; sig. ».n im Kopfe haben have Fluer i Hovedet.

raupen pille Larver af.

Raupen«... in Zs.-stzgn: ».ablesen n Rensning c for Larver; ».frah m Skade c forvoldt ved Larver; ».ncft n Larverede c.

Rausch m Rus o (auch sig.); Beruselse, Berusethed c.

rauschen bruse, suse; (v. Kleidern) rasle, knitre.

rauschend brusende, susende; støj ende; ».er Beifall stormende Bifald n.

Rauschgold n Flitterguld n.

räuspern und sich », rømme sig.

Raute f Rude c; Math. Rombe c; (Schachbrett) Felt n; Kartensp. Ruder c; H Rude c.

rea'l reel, virkelig.

Realien pi. iur. Fakta n/pi., reale Værdier c/pi.; Realkundskaber c/pl.

Realschule f Realskole c.

Reb'... in Zssgn: ».huhn n Agerhøne c; ».laus f Vinlus c; ».stock m Vinstok c.

Rebe f Vinranke c; Ranke c.

Rebe'll m Rebel, Oprører c.

rebellieren gøre Oprør.

Reb elli o'n f Oprør n, Opstand c.

rebellisch rebelsk, oprørsk.

Reben-... in Zssgn: ».blutn—».saft; ».geländer n Vin-Espalier n; »,» laub n Vinløv n; ».saft m Druesaft c.

Rec... s. Rek..., Rez...

rechen rive.

Rechen m Rive c.

Rechen-... in Zs.-stzgn: ».ausgäbe f, ».exempel n Regneopgave c, Regnestykken; ».buchnRegnebog c; ».fehler m Regnefejl c; ».kuecht m sig. Facitbog c; ».kunst f Regnekunst c; ».lehrer m Regnelærer c; ».pfennig m Regnepenge c; ».tafel f Tavle c.

Rechenschaft f Regnskab n; von etwas - ablegen aflægge, gøre Regnskab for noget.

rechnen regne; - ails stole paa, gøre Regning paa.

Rechner m Regner c; Beregner c.

Rechnung f Regning o; Regnskab n; Beregning c.

Rechnungs-... in Zssgn: -abschlutz m Afslutning af Regnskabet, Opgørelse c; -beamte(r) m Revisionsembedsmand c; Führer tn Regnskabsfører c; -führung f Regnskabsførelse c; -jahr n Regnskabsaar n; skammer f Revision c; ^münze/'Regningsmønt c; -posten m Regnskabspost c; Ovesen n Regnskabsvæsen n.

recht højre; rigtig, ret; tilpas, belejlig; Math, ret; adv. rigtig, meget; -e Hand højre Haand; ein -er Narr en rigtig Nar; -er Winkel ret Vinkel; -haben have Ret; das ist - so! det var ret!; es geschieht ihm ganz t\j ham sker hans Ret; mir ist es-jeg ser det gerne; wenn mir - ist hvis jeg husker ret; man kann es nicht allen - machen man kan ikke gøre alle tilpas; - schade! det er Skade!; zur -en Zeit i rette Tid.

Recht n Ret c; Rettighed o; mit vollem - med fuld Ret, med fuld Føje; von -s wegen efter Lov og Ret; sig. hvis det gik rigtig til, egentlig; - sprechen sidde til Doms; holde Ret.

Recht-..., recht-... in Zssgn: -et! n Math. Rektangel c; -edig o. rektangulær; -fertigen v/a. retfærdiggøre; -sertigung f Retfærdiggørelse c; -gläubig o. rettroende; -glfiuMgteit f Rettroenhed c; -håber m Rethaver, paastaaelig Person c; -haberei f Rethaveri n, Paastaaelighed c; -haberisch o.rethaversk, paastaaelig ; -los a. retløs; lovløs; -losigkeit f Retløshed c; Lovløshed c; -massig a. retmæssig; lovlig; -Massigkeit f Retmæssighed c; Lovlighed c; -schaffen a. retskaffen, redelig; adv. dygtig, ordentlig; -schaffen-heit f Retskaffenhed, Redelighed c; Abschreibung f Retskrivning c; -sprechung s Domsafsigelse c; Lovfortolkning c; -wink(e)lig a. retvinklet; -zeitig a. rettidig; belejlig.

Rechte f højre Haand c; højre Side c; (Politik) højre Parti n; Mitglied der -n Medlem af Højre (partiet).

rechten føre Proces; mit j-m -gaa i Rette med En.

rechtlich retskaffen; lovlig; retlig, retslig; ordentlig.

Rechtlichkeit f Retskaffenhed o; Lovlighed c.

rechts til højre.

Rechts-..., rechts-... in Zssgn: -an-sprach m Retskrav n, Ret c; anwaltm Prokurator, Sagfører c; -beflissene(r) m juridisk Student c; ^beistand m Retshjælp o, Sagfører c; -fall m Retssag o; Abgang m Rettergang c; Procedure c; -gelehrsamkeit f Lov-kyndighed c; -gelehrte(r) m retslærd, lovkyndig c; -grund m Retsgrund c; -gültig a. retsgyldig, lovlig; -gültigteit s Retsgyldighed, Lovlighed c; Anhand el m Retssag, Proces c; straft f Retskraft c; kräftig o. retskraftig; -mittel n Retsmiddel n; -Nachfolger m Efterfølger c i Rettigheden; -nach-teil m Retstab w, Præjudice c; -pflege f Retspleje o; -fache f Retssag o; -spräche f Rets-sprog, Lovsprog n; -sprach m Dom, Kendelse c; „titel m Ad-

maade c.

[c.

körnst c; -u'm adv. højre om; -Verbindlichkeit f retslig Forpligtelse c; -Verdreher m Lov-trækker c; -verfahren n Retter-gangsmaade, Procedure c; -• Verweigerung f Afvisning c af en Sag; -weg m Rettens Vej c; -widrig a. retsstridig; -widrig-fett f Retsstridighed c; ^Zuständigkeit f Kompetence c.

Neck n (Turnerei) Ræk o.

Necke m Kæmpe c. recken række, strække.

Nede f Mæle n; Tale c; Talesprog n; Udtryksmaade c; eine - halten holde en Tale; wovon ist die -? hvad tales der om?; es ist nicht der - wert det er ikke værdt at tale om; j-m -stehen give En Forklaring; staa En til Ansvar; j-n zur - stellen forlange Forklaring af En, kræve En til Regnskab. Rede-..., rede-... tn Zssgn: fertig o. raptunget; veltalende; --fluß tn Talestrøm, Ordstrøm c; -freiheit f Talefrihed c; -gabe f Talerevne c; -gewandt a. tungefærdig; -kunst f Talekunst c; ^ftrom m Talestrøm c; -teil tn Gram. Taledel, Ordklasse c; -weise f Udtryksmaade s; Talemaade c; -• Wendung f Vending, Udtrykspale.

reden tale; samtale; holde en Redensart f Talemaade o. redlich redelig, hæderlig, ærlig. Redlichkeit f Redelighed, Ærlighed c.

Redner m Taler c; -bühne s Tribune c; -gabe f Talegaver pi. rednerisch oratorisk, redselig snakkesalig.

Redseligkeit f Snakkesalighed c. reduzieren reducere.

Reede 4/ f Red c.

Reeder m Reder o.

Reederei s Rederi n. re-e'll reel, virkelig; redelig, ærlig. [hed c; Ærlighed c.j Re-ellitä't s Reellitet, Virkelig-) Reep 4/ n Reb n.

Referenda'r m Prøveprokurator) Refere'nt tn Referent e.

Reff n Bærekurv, Rygkurv c; 4> Reb n i Sejlet.

reflektieren reflektere (nuf = paa); (über) tænke (over); v/a. reflektere, kaste tilbage.

Refle'ktor m Reflektor c.

Refle'x m Refeks c, Genskin n. Reflexiv'» f Refleksion, Genspejling o; Refleksion, Overvejelse

reflexi'v Gram. re'fleksiv, til ) Refo'rm /‘Reform c; -bestrebungen f/pl. Reformbestræbelser c/pl.; -jude m Reformjøde o; -kleid n, -kleidnng f Reformdragt c. Reformation f Reformation e. reformieren reformere.

Refrain m Omkvæd n.

Rega'l n 1. Regale n. 2. Reol o. teßeiBevaegelse; livlig; bevægelig; virksom, aktiv; aarvaa-gen.

Regel f Regel c; Med. maanedlig Renselse c, “Regler“ pi. Regel-..., regel-... in Zssgn: -loS a. uregelmæssig; uordentlig; -• lofigkeit f Uregelmæssighed o; Uorden c; -mäßig a. regelmæssig; -Mäßigkeit f Regelmæssighed c; -recht a. regelret, regulær; -widrig o. imod Reglen; abnorm; -Widrigkeit f Uregelmæssighed c; Abnormitet o.

regeln ordne; regulere. [sig.] regen røre, bevæge; sich - rørej Regen m Regne; -bad n Douchebad n; -bogen tn Regnbue c; -bogeuhaut f Anal. Regnbuehinde, Iris c; -dach n Halvtag, Skærmtag n; -guß tn Regn-

[tor c.

tor n.

[ver.

skyl n; -jahr n regnfuldt Aar n; -mantel tn Regnkappe c; -» messer w Regnmaaler c; -monat tn Regnmaaned o; -Pfeifer tn (Bogel) Hjejle c; -schauer tn Regnbyge s; -schirm tn Paraply o; -tag tn Regnvejrsdag, Regndag c; -tropfen tn Regn-draabe c; -Wasser n Regnvand n; -wettern Regnvejrn; -Wolke /Regnsky c; -Wurm tn Regnorm c; -zeit / Regntid e.

Rege'nt tn Regent c.

Rege'ntin / Regenti'nde c. Regentschaft / Regentskab n. regieren regere, styre; Gram. styre.

Regierung / Regering c. Regierungs-... in Zssgn: -antritt tn Regeringstiltrædelse c; -bezirk tn Administrationsomraade n; -form / Regeringsform c; -=> Wechsel tn Regeringsskifte n; -zeit / Regeringstid o. Regiment n 1. Regimente n, Styrelse o. 2. X Regiment n. Regiments-... in Zs.-sygn: -arzt tn Stabslæge c; -tambour tn Tamburmajor c; -Unkosten: F auf -Unkosten paa andres Bekostning; -Zahlmeister tn Overinten-dant e.

Register n Register n; Fing alte -kommen blive gammel; -tonne 4/ / Registerton c.

Registra'tortn Skriver, Registra-Registratu'r / Skrivestue c, Kon-[ner.

regnen regne; es regnet det reg-regnerisch, regnicht regnfuld. Regre'ß ro jur. Regres c. Regreß...., regreß-... in Zfsgn: -• Pflicht / Ansvar n; -pflichtig a. ansvarlig.

regsam rørig, bevægelig; virksom, aktiv; munter, livlig. Regsamkeit / Rørighed c; Virksomhed o; Livlighed e.

Deutsch-dänisch.

Regula'tor tn Ordner o; (Uhr) Regulator c.

regulieren regulere.

Regulierung / Regulering o.

Regung /Bevægelse c; fig. Sindsbevægelse c.

regungslos ubevægelig, [hed c.

Regungslosigkeit / Ubevægelig-

Neh n Raadyr n.

Reh«..., reh-... in Zfsgn: -bock m Raabuk c; abraten tn Dyresteg c; -färben, -farbig a.graabrun; -kalb n Raakalv c; -keule f Dyrekølle c; -Posten pl. Dyre-hagl n/pl.; -ziege / Raa c; -« ziemer tn Dyreryg o.

Reibe /, Reibeisen n Rivejern n.

Reibekeule / Støder e.

reiben gnide; Farben- rive Far-

Reiberei f fig. River! n.

Neibhölzchen n Tændstik o

Reibung / Gnidning o; Rivning e (auch fig.).

reich rig; - an rig paa; - und arm rige og fattige pl.

Reich n Rige n.

reiche» række; slaa til, være tilstrækkelig; (an) naa; mit et. -komme ud af det med noget; v/a. række; give.

reichhaltig righoldig.

Reichhaltigkeit f Righoldighed e.

reichlich rigelig; adv. rigelig, godt og vel.

Reichlichkeit f Rigelighed c.

Reichs-...,reichs-... in Zfsgn: -adler tn Rigsørn c; -anzeiger m officiel Rigstidende o; -apfel m Rigsæble n; -bank / Rigsbank c; -bote m=-tagsabgeordneter; -gericht n Rigsret c; -Haushalt tn Statshusholdning c; -kanzler tn Rigskansler c; -krone f Rigskrone c; die -lande pl. (Elsaß-Lothringen) Rigslandene pl.; -• mark / Reichsmark c; -münze f Rigsmønt c; -fadje/Rigsanliggende n; -tag m Rigsdag c;

19

[hed c.

[n.

»,tagsabgeordnete(r)m Rigsdagsmand o; ».unmittelbar a. umiddelbart henhørende under Kejseren; ».Verfassung f Rigsforfatning o; ».Verweser m Rigsforstander c.

Reichtum m Rigdom c (an=paa).

reis moden (a. sig.).

Reis m 1. Fingerring o; Diadem n; (Tonnen»,) Tøndebaand n; (Rad»,) Hjulring, Hjulskinne c; (Spiel) Ring c. 2. Rim, Rimfrost c; (auf Pflaumen u. Trauben) Dug c. 3. I» Zssgn: ».holz n Baand-stager cjpl.; ^rorfmFiskebensskørt «, Krinoline c.

Reife f Modenhed c (auch sig.); ».» Prüfung f Modenhedsprøve c; Zeugnis n Modenhedsbevis n.

reifen modnes, blive moden (auch sig.); v/a. modne.

Reisen m s. Reif 1.

Reifen-... in Zssgn: ».spiel n Ringspil n; ».springen n Springen c gennem Tøndebaand.

reiflich sig. moden; vel overvejet; adv. modent.

Reigen m Runddans c.

Reihe f Række, Rad c; X Geled n; ich bin an der », det er min Tur; in », und Glied i Geled; sig. i sluttet Række.

reihen sætte, stille i Række.

Reihen m s. Reigen.

Reihenfolge f Rækkefølge c.

Reiher m Hejre o; ».busch m Hejrefjerbusk c.

Reim m Rim n; ».tunst f Rime-kunst o;».schmied m Rimsmed e.

reimen rime; sich », rime, rime sig; F stemme, passe sammen.

rein ren; sig. ren, pur; (von) fri, renset (for); K netto; adv. rent; rent ud; ins ~e schreiben renskrive ; mit et. im »,en sein være paa det rene med noget; ins »,e bringen bringe paa det rene;

».machen gøre rent; sig. j-m ».en Wein einschenken sige, give En ren Besked.

Rein-... in Zssgn: ».ertrag m Nettoudbytte n; ».machesran f Rengøringskone c; ».machen n Rengøring c; Schrift f Renskrift c.

Reinheit f Renhed o.

reinigen rense, gøre ren; », von rense for.

Reinigung f Renselse c; Rengøring c; Rensning c; Med. monatliche », maanedlig Renselse c.

reinlich renlig; net.

Reinlichkeit /‘Renlighed c; Net-

Reis 1. ^ tn Ris c. 2. n Kvist c, Ris n; Aflægger c; Podekvist c. 3. In Zssgn: ».besenrir Riskost c; ».brei m Risengrød c; ».bund, ».bündel n Risknippe n; ».feld n Rismark c; ».grieß m Risengryn n/jpl.; ».holz n Risbrænde, Kvas

Reife f Rejse c.

Reife-..., reife-... in Zssgn: ».apotheke f Rejseapotek n; »Beschreibung /Rejsebeskrivelse c; »fertig a. rejsefærdig; ^geführtemRejsefælle c; ».gepäck n Bagage c, Rejsegods n; ».(hand)buch n Rejse(haand)bog c; stoffer m Rejsekuffert c; ».luftig a. rejselysten; ».paß m Pas n; äfftet m Vadsæk c; ^tasche /Rejsetaske c; ».ziel n Rejsens Maal.

reisen rejse; nach Kopenhagen, Dänemark », rejse til København, til Danmark.

Reisende(r) s. rejsende c.

Reisig n Risbrænde, Kvas n; Krat, Buskads n.

Reisige(r) m Rytter c.

Reiß-... in Zssgn: ».au's m (n): aus nehmen tage Flugten, smøre Haser; Jblei n Blyant c; Grafit c; Jbrett n Tegnebræt n; ».febet f Ridsefjer c; ».kohle f Tegnekul, Sortkridt n; »,•

[yndig.

ring c.

nagel m Tegnestift, “Lus“ o; -zahn m Hugtand c; -zeug n Tegnebestik n.

reißen rive; indridse, gravere; skitsere, tegne; Possen - gøre Narrestreger; an sich - rive til sig; sig. tiltrække; sich um etw. - rives, slaas om noget; v/n. (an) rive, trække, rykke (i); gaa itu, briste, revne, springe.

Reißen n Sønderrivning o; Med. Riven, Gigt c i Lemmerne.

reißend rivende; (von Tieren) glubende.

Reit ... in Zssgn: -anzug vi Ridedragt c; -bahn f Ridebane o; -gerte f Ridepisk c; -hose f Ridebukser pi; -institu't n Rideskole c; -jacke /"Ridejakke c; -kleid n Ridekjole c; -knecht ni Rideknægt c; -kunst f Ridekunst c; -peitsche f Ridepisk c; -pfad m Ridesti c; -Pferd n Ridehest c; -post f ridende Post c; -schule f Rideskole o; -stiefel m Ridestøvle c; -tier n Ridedyr n; -weg m Ridevej c; -zeug n Ridetøj n.

Reitel m Pakstok c. [Pakstok).]

reiteln snære, stramme (medj

reiten ride (a. v/a.); spazieren -ride en Tur; Galopp - ride i Galop; geritten kommen komme ridende.

reitend ridende; overskrævs; -e Artillerie ridende Artilleri n.

Reiter m Rytter c; X Kavalerist, Rytter c; -gefeit w Rytterfægtning c; -standbild n Rytterstatue c.

Reiterei X f Rytteri n.

Reiterin f Rytterske c.

Reitersmann m Rytter c.

Reiz m Pirring c; Kildren c; Tillokkelse o; Ynde o.

Reiz-..., reiz«... in Zffgn: -los a. uden Tillokkelse; uden Ynde; utiltalende; -miltel n Pirringsmiddel n; -voll a. tillokkende; yndefuld, yndig, reizbar pirrelig, irritabel; modtagelig, følsom, [tagelighed c.) Reizbarkeit f Pirrelighed c; Mod-j reizen pirre, kildre; tirre, opirre; ægge, opægge ; tilskynde ; tillokke, reizend pirrende; tillokkende; Reizung f Pirring c; Ophidselse c; Med. Irritation c; Tillokkelse c.

Reklame f Reklame c; -wagen m Skiltevogn, Reklame vogn c; -wese» n Reklamevæsen n. reklamiere» reklamere, kræve tilbage; v/n. protestere, rekognoszieren X rekognoscere;

genkende, identificere. Rekognoszierung f Rekognosce-[scent c. Rekonvalesze'nt m Reconvale-Rekonvalesze'nz f Rekonvalescens c.

Rekrut X m Rekrut o. Rekrutenaushebung f Udskrivning c af Rekruter. rekrutieren rekrutere. rektifizieren rektificere, relegieren relegere, bortvise fra Universitetet.

Religion f Religion o. Religions-... tu Zssgn: -augelegen-heit f Religionsanliggende n, Trossag c; -bekenntnis n Trosbekendelse o; -freiheit f Religionsfrihed c; -gebrauche m/pl. Religionsskikke ejpi; -genoß m Trosfælle c; -unterricht m Religionsundervisning c; -» verwandte(r) s. Trosfælle c. religio's religiøs.

Religiosita't f Religiøsitet c. Relikten pi: die - de efterlevende, efterladte pi Reli'quie f Relikvie c.

Renda'nt m Oppebørselsbetjent c; Kasserer s.

hest c.

[plik c.

renite'nt opsætsig, genstridig. Nenn-... in Zssgn: abätzn /"Væddeløbsbane c; ^pfcrb n Væddeløbshest c; ^,platz m ---- ^.bahn;

m Væddeløbsstald c; tag m Væddeløbsdag c; stiern Rensdyr n; ^ziel n Maalpæl c. rennen rende, løbe; an et. ^ løbe imod noget; v/a. j-n zu Boden ^ løbe En over Ende; jm ben Degen durch den Leib ^ rende En Kaarden gennem Livet. Renner m Løber c; Væddeløbs-[deri n.

Renomma'ge f Praleri, Skry-Renommee n Rygte, Renommé n. renommieren prale, skryde (ntit

----- af).

Renommi'st m Praler, Skryder c. Rent«... in Zssgn : ~nmt n, skammer f Rentekammern; ^meister m Rentemester c; Schreiber in Renteskriver c.

Rente f aarlig Indtægt c; Rente c; Livrente c.

Rentier, Rentner m Partikulier c. rentieren und sich ^ være indbringende; forrente sig, betale sig.

Reparatu'r f Reparation o. reparieren reparere, istandsætte, repetieren repetere.

Nepli'k f Gensvar n; (Theater) Re-J replizieren replicere, svare, [c.j Reposito'rium n Boghylde, Reol} Repressa'lien f/pl. Repressaliers. Reproduktion f Reproduktion c. reproduzieren reproducere. Repti'l n Krybdyr n. Neptilienfonds m Reptiliefond n. Republi'k f Republik c. Nepublika'ner m Republikaner c. republikanisch republikansk, requirieren rekvirere; kræve ind. Reseda H f Reseda c. reservieren reservere,forbeholde. Reservi st X m Reservemand c Restde'nz f Residens c.

Reskri pt n Reskript n.

resolu't resolut.

Resolution f Resolution c.

Resona nzboden «T m Resonansbund c.

Respe kt m Respekt c.

Respekt-..., respekt-... in Zs.-stzgn: n Typ. Smudstitel c; (e-8 Briefes) ubeskrevet Blad n; ^los a. uden Respekt, respektløs; ^losigkeit f Respektløshed c; ^ Voll a. respektfuld, ærbødig; ^.widrig a. respektstridig.

respektieren respektere.

Rest m Rest c; Levning c.

Restant m Restancedebitor c.

Restaurateur m Restauratør c.

Restauration s Restaurering, Istandsættelse c; Restauration c, Spisehus n.

testieren restere, være tilbage.

Resulta t n Resultat, Udfald n.

Retira de X f Tilbagetog n, Retræte c; (Abtritt) Retirade c.

Reto'rte f Chem. Retort c.

retten redde, frelse.

Retter m Redningsmand, Frel-

Rettich tn Ræddike c.

ret tlos st synkefærdig.

Rettung f Redning c; Frelse c (auch Rel.).

Rettnngs-..., rettnngg«... in Zssgn: ^.boot n Redningsbaad c; gürte! m Redningsbælte n; Haus n Redningshjem n; letter f Redningsstige o; Jtoa a. redningsløs; ^losigkeit f Redningsløshed c; ^medaille /"Red-ningsmedaille c; ^mittel n Redningsmiddel n; stilig ni Redningskrans c; ^station f Redningsstation c; bluesen n Redningsvæsen n.

Neu-..., ren-... in tzssgn: ^.geld n, Jfauf m Erstatning c for at lade et Køb gaa tilbage; ^mut rn Anger c; ^mütig a. angerfuld.

Rene f Anger, Fortrydelse c.

det.

reuevoll, reuig angerfuld.

Reuse f (Fischerei) Ruse c. reuten rydde; udrydde.

Reutland n Ryddeland n. Reveille (re-wL'l-j») X f Reveille c.

revidieren revidere.

Revier n Distrikt n.

reuelos uden Anger, reuen angre, fortryde; es reut mich jeg angrer, jeg fortryder

]syn n.\

Revision f Revision c, Efter-J

Revi'sor tn Revisor o.

Rezensent tn Recensent, Anmelder c.

rezensieren recensere, anmelde.

Rezension f Recension, Anmeldelse c.

Reze'pt n Recept c.

Rhabarber tn Rabarber o.

Rhede f s. Reede.

Rhein: der„Rinen; „fahrt fRin-tur o; „fall m Rinfald n; „tu c ilt tn Rlnskvin c.

rheinisch rlnsk.

Rheto'rik f Retori'k o.

Rheumatismus m Reumatisme c.

Rhino'zeros n Næshorn n; sig. Fæ, Kvæg n (“Kvaj“).

rhythmisch rytmisk.

Rhythmus tn Rytme c.

Richt-... in 8fføn: „beil n Bøddeløkse c; Jblotf tn Blok c; „» bühne f Skafot n; „font X n Sigtekorn n; „maß n justeret Maal n; „Platz tn Rettersted n; „scheit n Retskinne c; „schmaus tn Rejsegilde n; „schnür f (Zim« merei) Kridtsnor c; /fø. Rettesnor c; „statt, ftotte /°--- ^Platz; „steig, „weg tn Genvej c; „wage f Niveau n.

richten (Gebäude) rejse; rette, stille; /før. rette, henvende; indrette, sætte i Lave, bringe i Orden; X rette; dømme, domfælde; henrette; sich nach et. „ rette sig efter noget; über j-n „ sidde til Doms over En; dømme En; zugrunde „ ødelægge, ruinere.

Richter tn Dommer c; „amt n Dommerembede n; Schwert n Dommersværd n; „spruch m Dom, Kendelse c; istand m Dommerstand c;    Dom

stol c.

richterlich Dommer-; dømmende.

richtig rigtig; das geht nicht „ zu det gaar ikke rigtig til; es ist hier nicht „ det spøger her.

Richtigkeit f Rigtighed c.

Richtigstellung f Berigtigelse c.

Richtung f Retning o; nach allen „en i alle Retninger.

Ricke f (Jagd) Raa c.

Riech'... in Zssgn: „fläschchen n Lugteflaske o; ^tifjcn n Lugte-pude o; „salz n Lugtesalt n; „Werkzeug n Lugteorgan n.

riechen lugte; „ nach lugte af.

Ried n Sump, Mose c; „gras n Stargræs n.

Riefe f Rifle, Fure c.

riefeln rifle, kannelere.

Riege/'(Turnerei) Deling c, Hold n.

Riegel tn Slaa, Rigel c; (Kleider„) Knagerække c; „ Seife Stang c Sæbe.

Riemen tn Rem o; Sele c; 4z Aare c.

Riemer tn Sadelmager o.

RieS n Ris n (Papir).

Riefe tn Kæmpe c.

Rieselfeld n overrislet Mark c.

riefeln drysse; risle; es rieselt det støvregner; v/a. overrisle.

Riesen«... in Zs.«stzgn: „arbeit f Kæmpearbejde n; „dame f Kæmpedame c; straft f Kæmpekraft o; „schlänge f Kæmpeslange c; „schritt tn Kæmpeskridt n; „stärke f Kæmpestyrke c.

riefenhaft kæmpemæssig.

reven.

[dervæsen n. Rittertum n Ridderskab n; Rid-rittliugs overskrævs. Rittmeister & m Ritmester c.

riesig kæmpemæssig; kolossal; adv. vældig.

Riesin f Kæmpekvinde c.

Riester m (am Stiefel) Lap, Flik c. Riff n Rev n.

Riffel f Hørkam, Hørribbe c. riffeln (Flachs) rive, ribbe; risle, rigolen Landw. reole. rikoschettieren rikochettere.

Rille f Fure, Rende c; Risle c. Rime'ffe f Rimesse c.

Rind n Kvæghøved, Kreatur n, Okse c; ^.er pi. Kvæg, Hornkvæg n, Kreaturer pi.; ^fleisch n Oksekød n; ^.vieh n Kvæg n; Stykke n Kvæg; sig. Fæ, Kvæg n (“Kvaj“).    [pe c.)

Rinde f Bark c; (am Brot) Skor-j rinden af Bark, Bark-.

Rinder-... in Zssgn: abraten m Oksesteg c; ^hirt m Kvæghyrde, Røgter c; ^peft /*Kvægpest c; ^Pökelfleisch n saltet Oksekød n.

rindig barket; skorpet. Rindsleder n Okselæder n.

Ring m Ring o; Kreds c (a. f.g.); Cirkel.

Ring«... m Zsign: abätzn A f Ringbane c; isinger m Ringfinger c; stamps m Brydekamp o; ,** kämpfcr m Bryder c; ^.mauer f Ringmur c; ^platz m Brydeplads c; ^straße /'Boulevard c. Rin g el m lille Ring c; Haarlok, Krølle c; ^blume ^ f Morgenfrue c; ^gedicht n Ringrim n; ^natter f almindelig Snog c; ^.tanz m Runddans c; klaube f Ringdue c.

ringeln krølle; kruse, ringen vride; vriste; v/n. brydes; kæmpe; sig. nach et. w stræbe efter noget, kæmpe for at naa noget.

Ringer m Bryder c. rings rundt, rundt om; ^heru'm, ^u'm, ^.umhe'r rundt omkring.

Rinne s Rende c; Fure c; Risle c; si* Rende c, Løb n. rinnen rinde, løbe; lække. Rinnsal n Vandløb n.

Rinnstein m Rendesten c; (in der Küche) Vad sk c.

Rippchen n Kochk. Kotelet c.

Rippe f Ribben n; Arch. Ribbe, Grat c.

rippen forsyne med Ribber. Rippen-... in Zssn: abraten m Ribbenssteg c; ^fell n Anat. Brysthinde o; ^fellentzündung f Brysthindebetændelse c; ^ftoß m Ribbensstød n; ^stück n (Schlächterei) Ribbensstykke n. Ri siko n Risiko c. riskieren risikere, vove Rispe 9 f Klase, Top c.

Rifl w Rift c; Ridse, Revne c; Knæk n; /igr. Uenighed c, Brud n; Rids n, Tegning c; Risse pi., auch F Prygl pi. rissig revnet, sprukken; for-sFuß) Vrist c.) Rist m Bagen af Haanden; (amj Ritt rir Ridt n; einen ~ machen ride en Tur; sig. in einem ^ ud i eet; paa een Gang.

Ritter m Ridder c; Kochk. arme w arme Riddere pi.; ^akademie f Ridderakademi n; ^art f: nach ^art paa Riddervis, ridderlig; JButg f Ridderborg c; ^dienst m Riddertjeneste c; ^gut n Lensgods n; Herregaard c; ^gutsbesitzer m Lensmand c; Herremand c; ^schild m Ridderskjold n; ^schlag m Ridderslag n; ^sporn ^ m Ridderspore c.

ritterlich ridderlig.

Ritterschaft f Ridderskab n. Rittersmann m Riddersmand, Ridder c.

Tud c.

o;

[Runde c.

Ritua'l n Ritual n.

RituS m Ritus, Kirkeskik s.

Ritz ni, Ritze f Ridse c; Revne, Sprække c; Rift, Skramme c.

ritzen ridse; rive, kradse.

Robbe f Sæl, Sælhund c.

Robber m Rubber c (Whist).

Robe f Robe, Kjole c.

Noche tn (Schach) Taarn n.

röcheln 1. ralle. 2.91- n Rallen c.

Roche(n) m (Fisch) Rokke c.

rochieren (Schach) rokere.

Rock m Frakke c; (Frauen-) Skørt n; Nederdel c; Jtrmel m Frakkeærme n; -schoß m Frakkeskød n; -lasche f Frakkelomme c.

Rocken tn Rok, Spinderok c.

roden rydde; udrydde.

Rogen m (Fisch-) Rogn c.

Rog(e)ner m Rognfisk c.

Roggen m Rug c; -brot n Rugbrød n; -mehl n Rugmel n.

roh raa, ubearbejdet, utilberedt; sig. raa, udannet.

Roh-... in Zfsgn: -ban m Stenbygning c uden Puds; -einnähme f, -ertrag m Bruttoindtægt c, Bruttoudbytte n; --material n Raamateriale n; -• Produkte n/pl. Raaprodukter n/pl.; -seide f Raasilke c; -• stoff m Raastof n.

Roheit f Raahed, Udannethed c; -en pi. Gemenheder c/pl.

Rohr n Rør, Siv n; (von Holz, Metall, GlaS) Rør n; X Rør, Løb n; Rørfløjte c; Piberør n; -dach n Rørtag n; -dommel /* (Bogel) Rørdrum c; -flöte J¹ f Rørfløjte c; -post f Rørpost c; fpettingm Rørspurv c; ^schimp. feit wie ein -sperling skælde ud som en Fiskerkælling; -stock m Rørstok c; -stuhl m Rørstol c; -weite X f Kaliber o; -zucker m Rørsukker n.

Röhrbrunnen m Kilde c; Springvand n.

Röhre f Rør n; Pibe c; Ned* løbsrende Röhren-..., röhren-... in Zfsgn: -» brunn en m Kilde c; Springvand n; -sörmig a. rørformet; -. legung ^Rørlægning c; -leitung f Rørledning c; -meister tn Vandmester c; -Pilz ^ m Rørhat c; -masser n Vandledningsvand n.

Röhricht n Rørkrat n.

Roll-... in Zfsgn: J6anf f Bænk c paa Ruller; -suhrwerk n Arbejdsvogn c; -kammer f Rullestue c; -korb tn (für Kinder) Gangkurv o; -maß n Baand-maal n; -rädchen n Rulle o under Møbler; -schinken m Rulleskinke c; -schlittschuh m Salonskøjte c; -stuhl m Rullestol, Sygestol c; -tuch n Rulleklæde n; -wagen m Arbejdsvogn c; Legevogn c; -Wäsche f Rulletøj n.

Rolle f (Papier, Garn, Tau) Rulle c; Rulle c under Møbler; Trisse c; Bjælde o; (Wäsche-) Rulle c; (Theater) Rolle c. rotten rulle, trille; (Wäsche) rulle. Rollenbesetzung f (Theater) Rollebesætning c.

Roman m Roman o; -held tn Romanhelt c; -lesen n Romanlæsning c; -schreibe», -schrift-steller m Romanforfatter c. romantisch romantisk.

Römer m Rinskvinsglas n. Römer(in f) m Romer(i'nde) c. römisch romersk, jftottbe f Runddans c; X Ronde, Rondell n Runddel c; Rotunde c. Rosa n Rosenfarve e, Rosa n. rosa rosenfarvet, rosa.

Rose f Rose c; Roset c; Med. Rosen c.

Rosen-..., rosen-... in Zfsgn: -bnsch m Rosenbusk c; -farben, -• farbig a. rosenfarvet, rosenrød (auch fig.); „garten, „Hain tn Rosenhave, Rosenlund c; „• knospe f Rosenknop c; „kohl m Rosenkaal c; „kranz m Rosenkrans c (auch Rel.); „öl n Rosenolie o; „stock m Rosentræ n; (toitt>er)Hybenstamme c; „züchter m Rosenavler c.

Rosette f Roset o. rosig rosenfarvet, rosenrød; ro-senkindet, rødmosset.

Rosine f Rosin c.

Rosmari'n H m Rosmarin c.

Roß n Hest, Ganger c; „arzt m Veterinær, Dyrlæge c; „haar m Hestehaar n; Krølhaar pi.; „Haarmatratze /* Krølhaarsma-dras c; „kämm, „Lauscher m Hestehandler,Hestepranger c; „schlächter m Hesteslagter <?. Rösselsprung m (Schach) Springertræk n.

rossig hingstegal.

Rost ml. Rust o. 2.(Brat„, Feuer„) Rist c.

Nost-..., rost-... in Møn: „braten m ristet Kød n; „sarben a. rustfarvet ; „fleck m Rustplet c. Röst-... in Mø«: -mofdjitte /‘Kaffe-brænder c; „oft» m Kalciner-[Rødningsplads c.) Röste /'(Flachs„,Hanf„) Rødning c ;J rosten ruste, blive rusten, rösten riste; brune, branke;

(Flachs) rødne, rot rød (auch fig.).

Rot-..., rot-... in Mø«: -auge n (Fisch) Graaskalle c; „bäckig a. rødkindet, rødmosset; „bart m rødt Skæg n; (Person) Rødskæg c; „braun o. rødbrun; „buche f Rødbøg o; „filts m Dompap c; „fleckig o. rødplettet ; „gelb a. rødgul; „gerber m Rødgarver c; „glühend a. rødglødende ; glorød; „haut/‘Rødhud c; „kehlchen n (Vogel) Rødhals c; „kohl m Rødkaal c; „* kopf m rødhaaret Person, Rødtop c; „Rmf m Med. Rosen o; Schimmel m Rødskimmel c; „« schwänzchen n (Vogel) Rødstjært c; østift m Rødstift c; „tuetn m Rødvin c; „wild n Kronvildt n.

Röte /‘rød Farve c; Rødme c; H Krap c.

Notelm Rødkridt n. [HundepZ.]

Rötel» pi. Med. Rødlinger, rødej

röten farve rød; (Flachs) rødne; sich „ blive rød, rødme.

rötlich rødlig, rødagtig.

Rotte f Skare, Flok c; Bande, Pøbelhob o; X Rode, Deling c.

Notten-..., rotten-... in Mg«: efeuer ^ n Rodeild c; Führer m Delingsfører, Korporal c; „weise adv. X delingsvis.

Rotz m Næseslim c, Snot n; Bet. Snive c; Jfronfijeit f Snive c; „wtfe P f snottet Næse c; sig. Snotnæse, Snotbas, næsvis Dreng c.

rotzig snottet; Vet. snivet.

Rouleau n Rullegardin n.

Rowdy (ran-di) m Slagsbroder, Bølle c.

Rowdytum n Bølleuvæsen n.

Rub-... in Møn: „öl n Roeolie, Rapsolie o; „ölkuchen mfpl. Rapskager cjpl.; „rettich m sort Ræddike c; „fftftt f, „• fonten m Roefrø n; Roeraps c.

Rübe f Roe c; gelbe „ Gulerod c; rote „ Rødbede c; toei&e „ Hvideroe c.

Rubel m Rubel c.

Rübenzucker m Roesukker n.

Rubi'» m Rubin c.

Rubri k f Rubrik c.

Rübsen m Roeraps c.

ruchbar almindelig bekendt.

ruchloS ryggesløs.

Ruchlosigkeit f Ryggesløshed c.

Ruckm Ryk, Tag, fig. Sæt n; mit einem „ med eet; paa een Gang.

Ruck-..., ruck»... in Sffgn: -fsttf m Tværsæk c; -weise adv. i Ryk; stødvis; lidt efter lidt; -toiub sL m Kastevind c.

Ruck-..., rück-... in Zssgn: -ansprach m jur. Modfordring c; -äuße» rung f Svar n, Svarskrivelse e; -blick tn Tilbageblik n; -bürge m Kontrakautionist c; -fahrt f Tilbagerejse c; Retur c; -« fall m Tilbagefald n; -fällig a. tilbagefallende; iur. hjemfaldende; -fracht f Returfragt c; -futjte f Returvogn c; -gabe /° Tilbagegivelse c; -gang m Tilbagegang c; -gängig a. til-bagegaaende; -gängig machen lade gaa tilbage; -grat n (m) Rygrad c; -halt m Reserve c; Støtte c; Tilbageholdenhed c; -kauf m Tilbagekøb n; -kehr, -kunst f Tilbagekomst, Hjemkomst e;-ladung >LfReturfragt c; -lauf & m Recule c; -läufig a. tilbagegaaende; Astr. retograd; -marsch m Tilbagemarch c; -• prall m Tilbageslag n; -reife f Tilbagerejse c; -schlag m Tilbageslag n, Reaktion c; & Recule c; -schritt m Tilbageskridt,Tilbagegang c; Reaktion c; -schriftlich a. reaktionær; -feite / Bagside c; Vrange c; -sicht f Hensyn n; mit -sicht auf med Hensyn til; -sichtlich med Hensyn til; -sichtsloS a. hensynsløs ; -sichtslosigkeit f Hensynsløshed o; -sichtsvoll a. hensynsfuld; -sitz m (im Wagen) Baglængssæde n; -spräche f Raadførsel c; -spräche nehmen mit raadføre sig med; -stand tn Levning, Rest c; Restance c; int -stande sein være i Restance; -stände tn/pl. Levninger c/pl.; udestaaende Fordringer e/pl.; -ständig a. (v. d. Arbeit) resterende; (v. Gelde) udestaa-ende; -stoß m Tilbagestød n; X Stød n af Geværet, Recule c; -tritt m Tilbagetrædelse c; -Übersetzung f Tilbageoversættelse c; -Vergütung f Godtgørelse c; -versichern vja. genforsikre; -Versicherung f Genforsikring c; -wärts adv. bag-længs; tilbage; -wärts sitzen køre baglængs; -Wechsel m Modveksel, Ritratte c; -weg m Tilbagevej o; -wirken v/n. virke tilbage, reagere; -wirkend a. tilbagevirkende; -Wirkung f Tilbagevirkning, Reaktion c; -Zahlung f Tilbagebetaling c; -zielend a. Gram. refleksiv; -» zug m Tilbagetog n.

Rücken m Ryg c; Bagside c;

Bjergryg, Aas c. rücken rykke, flytte; den Hut -lette paa Hatten, tage Hatten af; sich nicht - und rühren ikke røre sig af Pletten; r/n flytte sig; dicht aneinander- rykke tæt sammen.

Rücken-... in Zflgn: -halter m Phot. Nakkestiver c; -lehne f Stoleryg c; Rygstød n; -mark Rygmarvo; -marksdarre/Med. Rygmarvstæring o; -fch merzen m/pl., -weh n Rygsmerter c/pl.; -• stück n Rygstykke n; -Wirbel nr Ryghvirvel o. [paa Ryggen. rücklingS baglængs; bag fra; ruckfen (bon Tauben) kurre, rüde grov, plump; udannet. Rüde m stor Hund c; (Jagd) Hanhund, Hanræv, Hanulv o. Rudel n Flok o; (Jagd) Rudel o; Ruder n Aare o; Ror n; -bank f Tofte c i en Baad; -knecht m Roer, Roerkarl c; -pflock m Aaretold o; -pinne f Rorpind o; -regatta f Kaproning c; -. sport m Rosport o; -stange f Stagestang c; -Wettfahrt f Kaproning o.

Ruderer m Roer, Roerkarl c.

rudern ro.

Ruf m Raab n; Kalden c; Kald n (auch sig.); Kaldelse c; Ry, Rygte, Omdømme n.

rufen raabe; j-m - raabe til En; vja. kalde, kalde paa; (Theater) kalde frem.

Rüffel m Røffel, “Næse“ c.

rüffeln røfle, afrøfle.

Rüge f Dadel, Tilrettevisning c.

rügen dadle; paaanke; irettesætte.

Ruhe f Ro, Rolighed c; Stilhed c; Hvile c.

Ruhe..., ruhe«... in Zssgn: -bank f Hvilebænk o; Løjbænk c; bett n Løjbænk, Chaiselongue c; -gehalt n Pension c; -los a. hvileløs; rastløs; -losigkeit f Uro, Rastløshed c; -pause f Hvil, Ophold n; -Platz m Hvile-plads c; -Posten m Sinekure c; -Punkte Hvilepunktn; J'Fermat n; istand m hvilende Tilstand o; j-n in den istand versetzen afskedige En med Pension; -statte f Hvilested n; -stifter m Fredstifter c; -ftörer m Fredsforstyrrer c; -störung f Forstyrrelse c; -zeit f Hviletid c.

ruhen hvile, hvile sig; hier ruht ... herunder hviler ...

ruhig rolig, stille.

Ruhm m Hæder, Berømmelse c, Ry n; Ros, Pris c.

Ruhm-..., rühm-... inZffgn: -bedeckt st. bedækket med Hæder; -be« gierde f Ærgerrighed c; -begierig st. ærgerrig; -los a. uberømt ; -redig a. pralende, stortalende; -redigkeit f Praleri, Skryderi n; -sucht f Æresyge c; -süchtig st. æresyg; -voll a. berømmelig; -würdig a. rosværdig.

rühmen rose; berømme; sich e-r Sache - rose sig af noget.

Ruhmes-halle f, -tempel m Mindehal c, Ærestempel w.

rühmlich berømt; berømmelig; rosværdig.

Ruhr f: ro te - Blodgang, Dysenteri c; weiße - Diarré c.

Rühr-..., rühr-... in Zs.-stzgn: -ei n Røræg njpl.; -krücke f Rørestang c; -selig «. sentimental; -seligkeit f Sentimentalitet o; -spiel, -stück n (Theater) rørende Stykke n.

rühren (an) røre (ved); (von) hidrøre (fra); v/a. røre (auch sig.); Kochk. omrøre, røre i; X rührt euch! Rør!

rührend rørende.

rührig rørig, aktiv.

Rührigkeit f Rørighed o.

Rührung f Rørelse c.

Rui'n m Ødelæggelse, Ruin c.

Rui'ne f Ruin c; sig. Vrag n.

ruinieren ruinere, ødelægge.

Rülps m Ræb, Opstød n.

rülpsen ræbe.

Rum m Rom o.

Rummel m Rummel, Bunke o; Skrammel n; Opløb n, Tumult c; im - en bloc; sig. F den -kennen kende Rummelen.

Rumo r m Spektakel n; Opløb n; Strid c.

rumoren rumstere, larme, støje.

Rumpel-... in Zs.-stzgn: -kammer f Pulterkammer n; -kasten F m (Wagen) Rumlekasse c; (Klavier) Spillekasse c; -mette f Midnatsmesse c i den stille Uge.

Rumpf m Krop c; ^ Skibsskrog rümpfen rynke, lægge i Folder; die Nase - rynke paa Næsen (über = ad).

rund rund; trind; sig. tydelig, rent ud; - heraus rent ud; -• herum, - umher rundt omkring.

Rund-..., rund«... in Zffgn: -bogen Arch. Rundbue o; Rundbræn-

[plukke.

der c; -erhaben a. konveks; -fahrt f Rundrejse o; -gang m Rundgang c; -gemälbe n Rund-maleri, Panorama n; -gesang m Rundsang c; -Platz m rund Plads c, rundt Torv n; steife f Rundrejse c; -reiseheft #§ n Billethæfte n; tschau f Rundskue, Panorama n; (Zeitung) Revu c; -schreiben -r Rundskrivelse c, Cirkulære n; Schrift f Rundskrift c; -stab m Arch. Rundstav o; -we'g adv. rent ud. Runde f Kreds, Omkreds c; X Runde c; Rundhed c. [c.l Ruude'lln rund Plæne, Runddel] runden, runden runde, afrunde. Rundheit f Rundhed c. [velig. rundlich rundagtig; fyldig, tri-Rundung f Runding c.

Rune f Rune c.

Runenschrift f Runeskrift o. Runge f Vognkæp c.

Runkel f, -rübe f Runkelroe c. Runzel f Rynke o. runz(e)lig rynket, runzeln rynke.

Rüpel m Tølper c. rupfen oprykke; afrive; (Geflügel) ruppig pjaltet; lurvet, ussel;

gerrig, “fedtet“.

Ruprecht: Knecht - Julenisse c; Bussemand c.

Ruß tn Sod c; Brand c i Kornet. Nusse tn Russer c.

Rüssel m Snabel s; (Schweins-) Tryne c.

Nüsseltiere n/pl. Elefanter c/pl.

rußen sætte Sod; v/a. tilsode, sværte.

rußig sodet; (v. Getreide) brandet.

Russin f Russeri'nde c.

russisch russisk.

Rußland n Rusland.

Rüst-... in Zssgn: -baum m Stilladsbjælke c; Jbocf tn Buk c; Jtømmet X f Rustkammer n; -stange f= -bmint; -wagen m Rustvogn c; -zeug n Rustning c; Udrustning c; Arbejdsredskaber n/pl.; sig. Redskab n.

Rüste f: die Sonne geht zur - Solen gaar ned.

rüsten gøre i Stand; berede, forberede; ruste, udruste.

Rüster H f Elm c.

rüstig rask; kraftig.

Rüstigkeit f Raskhed o; Styrke c.

Rüstung f Rustning c; Udrustning c; Forberedelser c/pl.

Rute f Vaand c; Ris n; (Jagd) Hale c; (Maß) Rode c.

Rutsch m Jordskred, Bjergskred n; -bahn f Rutschbane c; -= Partie f Rutschetur c; Sviptur c; -tud) n (Feuerwehr) Redningssejl n.

rutschen glide, rutsche.

rütteln ryste, ruske; jig. - an rokke ved.

©5*... s. Säe*...

Saal m Sal, Salon c.

Saat f Sæd c (auch sig.); Frø n; Saaning c; Saatid c; in - schießen gaa i Frø (a. sig.); -selb n Sædemark c; -kartoffel f Læggekartoffel c; -korn n Saakorn n; Sædekorn n (auch sig.); -krähe f Raage, Kornkrage c; -zeit f Saatid c.

Sabbat m Sabbat o.

sabbern savle; P vrøvle.

Säbel m Sabel c; -deine n/pU Hjulben n/pl.; -Herrschaft f Sabelregimente n; -hied m Sabelhug n; -koppel, -kuppel f Sabelgehæng n; -korb tn Kurvefæste n; -lasche f (der Husaren) Sabeltaske c.

säbeln nedsable, nedhugge. .

[n.

[betjent c.

salba'dern vaase, vrøvle. Salband n Æg, Klædeliste c. Salbe f Salve c; Smørelse c. Salbei H m (f) Salvie c. salben salve.

Sach ..., sach°... in Zssgn: -dienlich a. vigtig, hensigtssvarende; Verklärung f Sagens Oplysning c; -gemäß «.—-dienlich;-fenner, -kundige(r) s. sagkyndig c; -• lage f Sagernes Stilling c; bei dieser -lage under disse Forhold; -register n Realregister n; -verhalt tn ----- -lage; -ver-ständig a. sagkyndig; -Walter m Sagfører o; hivert m reel Værdi c.

Sache f Sag c; Ting c; Anliggenden; Retssag c; meine Siebensachen mine Pakkenelliker, sachlich saglig; jur. tinglig. sächlich ©ram.neutral, Intetkøns-;

-es Geschlecht Intetkøn n.

Sachse m Sachser c.

Sächsin f Sakseri'nde c. sächsisch sachsisk. facht(e) sagte; let, blid; jævn, magelig; adv. sagtens, nemt; -! saa sagte!

Sack m Sæk, Pose c; Pung o; Lomme c; -garn n Sejlgarn n; -gasse f lukket, blind Gade c; -hüpfen n Sækkeløb n; Leinwand f Sækkelærred n; -pfeife f Sækkepibe c; -träger m Drager c; -tuch n Lommetørklæde n; -zwilch, -Zwillich m Sækketøj n.

Säckel tn Pengepung c; Kasse, Statskasse c; ^mcifterm Kassemester, Kasserer c. sacken 1. v/a. fylde i Sække.

2. v/n. u. sich - synke til Bunds. Säe-... tn Zffgn: -mattn m Sædemand c; -maschine/'Saamaskine c; -tuch n Saaklæde n; -zeit f Saatid c. säen saa, udsaa.

Sa'ffian m Safian n.

Safslo^r m Safflor o.

Sa'fran tn Safran c.

Saft tn Saft c; roeb er - noch Kraft haben være uden Saft og Kraft.

Saft-..., saft»..» in Zssgn: -farben f/pl. Saftfarver elpi.; -fülle f Saftrigdom c; -grün n Saftgrønt n; -los a. saftløs. saftig saftig (auch sig.).

Sage f Sagn n; Sigende, Rygte Säge s Sav c; -Blatt n Savblad n; -block tn Savblok c; -bock tn Savbuk c; -fisch m Savfisk c; -Maschine f Savemaskine c; -• inühle f Savmølle c; -fpäne m/pl. Savspaaner e/pl. sagen sige; sich nichts - lasien ikke lade sig sige; für etwas gut» - indestaa for noget; das hat nichts zu - det har intet at sige. sägen save. sagenhaft sagnagtig.

Säger m Savskærer c.

Sago nr Sago c; deutscher - uægte Sago.

Sahne f Fløde o.

Saison f Sæson c.

Saite «T f Streng c (auch sig.). Saiten«... in Zsign: -instrument n Strengeinstrument n; -spiel n Strengeleg c.

Sakrame'ut n Sakrament n. Sakrament(8)häuschen n Sakra-mentshus n.

Sakrista'n tn Sakristan, Kirke-Sakristei f Sakristi n. Salamander m Salamander c. Sala't tn Salat c; -schüsiel f Salatfad n.

[velse c. Salbung Salving c; sig. Sal-falbungsvoll salvelsesfuld, saldieren G saldere, udligne (Regning).

Saldo G m Saldo c.

Saline f Saltværk n. Salizylsäure f Salicylsyre c. Salm m (Fisch) Laks c.

Sa'lmiak tn Salmia'k c; ^geist, spiritus tn Salmiakspiritus c. Salomo tn Salomon; der Prediger ^ Prædikerens Bog; das Hohelied ^nis Salomons Højsang. Salon tn Salon c. salo pp smudsig; sjusket. Salpeter tn Salpeter tr; ^.bildung f Salpeterdannelse c; ^.fratz tn Mursalpeter n; ^grube f Salpetergrube c; Jtjütte f Salpeterhytte c, Salpeter værk n; ^säure f Salpetersyre c; ^ftebctei f Salpetersyderi n. salpetrig salpeteragtig; ~e Säure Salpeterundersyre c.

©fllu't tn Salut c. salutieren X salutere.

Salve X f Salve c; \L glat Lag n. Salvei tn (/■) — Salbei.

Salz n Salt n; Jbrütje f Saltlage c; Jbtunuen in Saltkilde c; butter f saltet Smør n; ^faß n Saltekar n; Saltkar n; ^gurke f Lageagurk c; Jtøfe/" — ^,brühe; fineste f (in der Küche) Saltkar n; ^säure f Saltsyre c; ^.see m Saltsø c; ^fieberet /'Saltkogeri, Saltværk n; ^.sole f S altlud c; ostener f Saltskat c; ^Wasser n Saltvand n. salzen salte, salzig salt; saltholdig.

Same(n) tn Frø n; Frøkorn n;

Sæd c; sig. Afkom n.

Samen-... in Zs.-stzgn: ^abgang tn Sædudtømmelse o; ^fisch tn Sættefisk c; ^gehäuse ^ n Frøgemme n; ^Handel tn Frøhandel c; Ujout s Frøhinde c; korn n Sædekorn, Frøkorn n; ^.mangel tn Goldhed c; Med. Impotens c; ^schote s Bælg o; ^,ft(tub tn Blomsterstøv n. Sämerei f Frø n; „en pi. Frøsorter elpi. sämisch semsgarvet.

Sämisch-... i» Zs.-svgn: „gerber tn

Hvidgarver o; slebet n S emslæder n; Vadskeskind n. Sammel-... in Zs.-stzgn: „decken n Vandbassin w; Wüchse f Ind-sainlingsbøsse c; „^^e^^tn Samlerflid c; „gelber pZ. indsamlede Penge pi., Kollekt c; stifte f Indsamlingsliste c; „platz tn Samlingsplads o; X Alarmplads c; „Uxnt n Gram. Kollektiv n.

sammeln samle, sanke; indsamle ; sich „ samle sig, fatte sig; tage sig sammen. [rium n.j Sammelsu'rium n Sammensu-J Sammet m Fløjl n.

Sammet-..., sammet-... in Zssgn: „artig a. fløjlsagtig; „fleib n Fløjls Kjole c; „teppich m Brys-selertæppe n; „weich a. fløjlsblød.

sammeten af Fløjl, Fløjls-, Sammler tn Samler c; „fleitz tn Samlerflid c.

Sammlung f Samling, Indsamling c; fig. Fatning c.

Samstag rn Lørdag c. samt 1. adv. „ und sonders alle sammen, alle til Hobe. 2. prp. samt, tillige med.

Samt m s. Sammet.

sämtlich samtlig, hel og holden;

„e pi. samtlige, alle.

Sand tn Sand n; „bad n Sandbad n; „bank & f Sandbanke c; „boben tn Sandjord c; Sandbund o; „budjfe f Sandhus n; „gegend f sandet. Egn c; „grube f Sandgrav c; „mottn m Sandmand c; “Ole Lukøje“; „stein tn Sandsten c; „streuer tn Sandhus n; ü Sandrør n; störte / Sandkage c; „uhr /Sandur n; Timeglas «; Æggekoger c; „» wüste f Sandørken c.

Sandale f Sandal c.

Sandel tn, Jfjolj n Sandeltræ n. sandig sandet.

[net.

sanft blød; blid, mild; sagtmodig; ein -er Hügel en jævnt skraanende Høj.

Sänfte f Bærestol, Portechaise [bærer c; Hosp. Portør c. Sänftenträger ro Portechaise-Sanftheit f Blidhed, Mildhed c. Sanft-mut, .mütigkeit f Sagtmodighed, Mildhed c. sanftmütig sagtmodig, blid. Sang ro Sang c; mit-und Klang med Sang og Klang, med fuld Musik; ohne - und Klang uden Sang og Klang.

Sänger(in f) ro Sängerbünde) o. sanguinisch sangvinsk, sanitär sanitær.

Sanitä'ts-... in Zssgn: -behorde f Sundhedskollegium n; -wache f Lægevagtstation c; -wagen & tn Ambulancevogn c; -wesen n Sundhedsvæsen n.

Sa'phir ro Safi'r c.

Sappe X f Løbegrav c. sapperme'ut! Død og Pine! Sarazene ro Saracener c. Sardelle f Anjos c; Sardin c. Sargru Ligkiste c; -deckel ro Lig-kistelaag n; -tuch « Ligklæde) sarkastisch sarkastisk.    n.J

Sarsche f (Zeng) Serge c.

Sa'tan ro Satan, Djævel c. sataNisch satanisk, djævelsk, sati'risch satirisk, salt mæt; (Malerei) mættet; ked af; sich - essen spise sig mæt; etwas - bekommen faa nok af noget; blive ked af noget; et. -haben have nok af noget; einer Sache - sein være ked af noget. Satte f Mælkebøtte c.

Sattel ro Sadel c; Bjergsadel c; Geogr. Pas n.

Sattel-..., satte!-... in Zs..stzgn: --baum tn Sadelbom c; -dach n Sadeltag n; -decke f Sadeldækken n; -druck tn Bet. Sadelbrud n; -fest a. sadelfast (auch sig-); -gürt ro Sadelgjord o; -. kammer f Sadelkammer, Selekammer n; -fnopf ro Sadelknop c; -Pferd n Sadelhest c; den nærmer Hest; -lasche f Sadeltaske c; -zeugn Sadeltøj, Ridetøj n.

satteln sadle.

Sattheit f Mæthed c. sättigen mætte (a. Chem.).

Sattler ro Sadelmager c. Sattlerei f Sadelmagerhaand-værk, Sadelmagerværksted n. sattsam tilstrækkelig; adv. noksom.

Saturei H f Saturei, Bønneurt c. Sa'tyr ro Satyr c.

Satz ro Sæt, Spring n; (Kaffee-) Bundfald, Grums n; (Gerät-schäften) Sæt; Gram. Sætning; (beim Spiel) Indsats c; «T, Typ. Sats c; -fehler ro Typ. Sætterfejl c; -lehre f Syntaks, Sætningslære c.

Satzung/"Vedtægt, Statute; Lov, Anordning c; Dogme n.

San f So c; Blækklat c; Fejl, Bommert c; (Kartenspiel) Es n; F Svineheld n; sig. Svin n. San-..., sau-... inZsign: -bohne ^ f Hestebønne c; -gro'b F o. grov som en Stud; Jjirt ro S vinehyrde c; flache f Svinepøl c; -mensch P n So c; Tøjte c; -• Wetter F n Hundevejr n. sauber ren, proper; net, pæn; køn.

Sauberkeit f Renhed, Properhed c; Nethed c. säuberlich renlig, proper; pæn, säubern rense.    [ning c.

Säuberung f Renselse, Rens-Sauce f Sauce, Sovs c. Saucennapf ro Sauceskaal o. Saucischen n lille Kødpølse c. sauer sur; sig. fortrædelig, sur; besværlig, ubehagelig, sur. Sauer...., sauer.... in Zs.-spgn: -•

[dere.

[fig. Støtte c.

[tøve, nøle, smøle.

le.

[«•

schaben skrabe; (Gerberei) skave. Schaber ur Skrabere, Skrabejern n; (Gerberei) Skavejern w. Schabernackur ondskabsfuldstreg [gnieragtig.

vethed c.

ampfer ^ m Syre c; abraten m Sursteg c; abrannen m Surbrønd c; -botlt ^ m Berberis c; Kirsche /* Morel c; -kohl m, -. froutn Surkaal c; -ftoff m Chem. Ilt c; -süß a. sursød (auch /tgr.); -teig m Surdejg c; -töpfisch a. sur, gnaven.

Sauerei F f Svineri n. säuerlich syrlig, säuern syre; Them. ilte, oksy-saufen drikke, svire.

Säufer m Dranker c.

Sauferei f Drikkeri n.

Säuferin f Drankerske c. Saufgelag(e) n Sviregilde n. Säugamme f Patteamme c. Saug(e)-... in Zs.-stzgn: -ferkel n Pattegris c; -flasche f Patte-flaske o; -kalb n Diekalv c; -. pumpe f Sugepumpe c; -rohr n Sugerør n. saugen suge; patte, säugen give Die, amme.

Sauger m Pattelam n; Sugerør n; Pumpestempel n.

Säugetier n Pattedyr n. Säugling m Pattebarn n. säuisch svinsk.

Säule f Søjle c; Pille c; Stolpe; Säulen-... in Zffgn: -fuß m Søjlefod c; -gang m Søjlegang, Kolonnade o; -Halle f Søjlehal c; -knauf m Kapitæl o; -ordnung f Søjleorden c; -Platte f Fodplade, Plinth c.

Saum «i 1. Søm c; Kant, Rand c; Bræmme c; (Weberei) Æg, Liste c. 2. Pakladning, Hesteladning c. 3. In Zflgn: -Pfad m Lastdyr-Sti o; -Pferd n Pakhest c; -sattel m Paksadel, Kløvsadel c.

säumen 1. sømme, kante. 2. v/n. säumig, saumselig nølevorn, sendrægtig.

Saumseligkeit f Sendrægtighed Säure s Syre c (auch THem.), Sur-hed c; -messer m, -wage f Acetometer n.

Sauregu'rkenzeit/'/rA. Agurketid Saurier m Øgle c.

Saus m Sus n, Susen c; in - und Braus leben leve i Sus og Dus. säuseln suse sagte, hviske; risle, sausen suse, bruse.

Savoyarde m Savojard c.

Schabe f Møl n; Kakerlak c. Schabe-... in Zssgn -. -eisen n Skrabejern n; -fleisch n Skrabekød n; skrabet Kød n; -messer n Skraber c; (Gerberei) Skavekniv c.

c, Puds n. schäbig skabet; luvslidt, lurvet; Schäbigkeit s Skabethed c; Lur [Skablon c.-Schablone /'Mønster n, Model c; fchablonm-haft, -mäßig a. maskin mæssig.

Schabracke & f Skaberak n. Schabsel n Afskrab n.

Schach n Skak, Skakspil n; -dem Könige! Skak for Kongen! Schach-..., schach.... in Zssgn: -brett n Skakbræt n; -selb n Feit n; -figur f Skakbrik c; -förmig a. ternet; -matt a. skakmat (auch fig.); -spiel n Skakspil n; -zng wi Skaktræk n (auch fig.). Schacher m Smaahandel c; Sja-kren o.

Schächer m Røver, Forbryder c; fig. armer - stakkels Djævel c; sølle Skrog n. schachern Sjakre.

Schacht m Skakt c; Grube c. Schachtel f Æske c; F fig. alte -gammel Hegle e; -halm H m Padderokke c, Skavgræs n. schächten “schæchte“, slagte (efter jødisk Ritus).

[Konduktør c.

Schächter vi “Schæchter“, Slagter c.

Schad-..., schad«... in Zssgn: »los a. uskadt; jur. skadesløs; »los halten holde skadesløs; »los-haltung s Skadesløsholdelse c; »losigkeit f uskadt Tilstand c; Skadésløshed c.

Schädel in Hjerneskal c; Anat. Kranium n; Jbotjrcr m Med. Trepan o; »bohrung f Trepanation c; ».lehre f Kraniolögi c; »stätte f bibl. Hovedpandested, Golgatha n.

schaden skade, gøre Skade; das schadet nichts det gør ikke noget; was schadet es? hvad gør det?

Schade(n) m Skade o; Beskadigelse c; Tab n; es ist schade det er Skade, det er Synd (um -----for).

Schaden-..., schaden«... in Zs.-stzgn: ».ersah m Skadeserstatning c; ».feuernIldebrand, Brandskade c; »freude f Skadefryd c; ».froh a. skadefro.

schadhaft beskadiget; defekt; fordærvet.

schädigen beskadige; skade.

Schädigung f Beskadigelse c; Fortrædigelse c.

schädlich skadelig.

Schädlichkeit f Skadelighed o.

Schaf n Faar n; fig. Faarehoved, Fæ n.

Schaf-..., schaff... in Zssgn: ».bock in Væder o; »fell n Faareskind n; ».fleisch n Bedekød, Lammekød n; »garbe ^ f Røllike o; ».Hürde f Faarefold c; ».husten m tør Hoste c; ».käse m Faareost o; ».lamm n Gimmerlam n; »leder n Faareskind n; ».ledern a. Faareskinds-; ».meistern. Overschæfer c; »pelz vi Faareskinds-pels c; »pockenz-r. Skaalkopper pi.; »täubt / Faareskab n; »-schere s Faaresaks c; »scheret m

Faareklipper c; »schür fFaare-klipning c; aftalt m Faaresti c; istand m Faarebestand c; »,. Wolken f/pl. Lammeskyer dpi.; »zucht f Faareavl c; Züchter m Faareavler e.

Schäfchen», lille Faarn; Lamme-sky c; ^ Rakle c; sig. sein » ins Trockene bringen faa sit paa det tørre.

Schäfer m Faarehyrde c; Hyrde c; ».gedicht n Hyrdedigt n; ».-hund m Hyrdehund c; sleben n Hyrdeliv n; »spiel »i (Theater) Hyrdestykke n; »stab m Hyrdestav c.

Schäferei f Faarehold n. [c.|

Schäferin^Hyrdepige,Hyrdi'ndej

schaffen 1. skabe; frembringe. 2. arbejde, virke; bestille; skaffe; j-m zu » machen give En noget at bestille; give En nok at bestille; aus der Welt » skaffe sig fra Halsen; rydde af Vejen.

Schaffner vi Hushovmester c;

Schaffnerin /Husholderske, Husbestyrerinde c.

Schafott w Skafot n.

Schafskopf m fig. Faarehoved n.

Schaft»» Skaft»,; (©tieftU) Støvleskaft n; (Gewehr») Skæfte n; (Säulen») Søjleskaft n; »ftiefel m Skaftestøvle o.

schäften skæfte; (Stiefel) sætte Skafter i.

Scha kal m Sjaka'l c.

Schake f Kædeled, Lænkeled c.

Schäker m Spøgefugl c; Spøg c.

Schäkerei f Spøg o, Løjer pi.; Gækkeri, Fjas n.

schäkern spøge; gækkes, fjase.

schal flov, smagløs (auch fig.).

Schal m Sjal n.

Schal-... in Zssgn: »holz n For-skallingsbræder pi.; »tier n Skaldyr n; »tøonb /‘Brædevæg c, Brædeskillerum n.

[hed c.

[dæk n.

Schäl-... in Zssgn: -Hengst m Be-skeler c; pfeife f Harpikssæbe, gul Sæbe c.

Schale s Skal c; (DbfU) Skræl o; Skaal c; Underkop c; Vægt-skaal c; kalte - Kochk. Kold-skaal c.

schälen skrælle; afbarke; (Gerste) skalle.

Schalheit/'Flovhed, Smagløshed c; Trivialitet c.

Schalk m Skælm, Skalk c; ben -im Nacken haben have en Ræv bag Øret.

schalkhaft skalkagtig, skælmsk.

Schalkhaftigkeit f Skalkagtighed c, Skælmeri n.

Schalks-... in Zssgn: -narr m Spasmager c; -streich m Skælmsstykke n.

Schall m Lyd c; Klang; Jbobeit J m Resonansbund c; -brechung /■Lydens Brydning c; -b (impfet J*ra Sordin c; -sänget m Hørerør n; -lehre f (ohne Trennung Schallehre) Lære c om Lyden; Akustik c; -loch J" n (ohne Trennung Schalloch) Lydhul n; -rohr n Talerør n; Raaber o; —trichter J' m (am Blaseinstr.) Schallstykke n; -tøeHe f Lydbølge c.

schallen lyde; klinge.

Schalmei J* f Skalmeje o.

Schalotte ^/skalottee, Skalotteløg n.

Schalt-... in Zssgn: -jahr n Skud-aar n; -moiiat m Skudmaaned c; -tog m Skuddag o.

schalten regere, herske; - und walten skalte og valte.

Schalter m Skydevindue n; 56 Billethul, Billetkontor n; -be-amte(r) # m Billettør c; -dienst m Ekspedition c; -feilster n Skydevindue n.

Schaluppe 4/ f Chalup, Slup c.

Scham < Blufærdighed c; Und-

Deutsch-dänisch.

seelse c; Skam, Skamfølelse c; Kønsdele c/pl.

Scham-..., schäm-... in Zffgn: -betn n Anat. Skamben n; -gesiihl n Skamfølelse o; -glied n mandligt, kvindeligt Lem«; -lefjen, clippen f/pl. Skamlæber c/pl.; -Io8 a. skamløs, fræk; -losig-feit f Skamløshed, Frækhed c; -rot a. rød af Skam; -töte f Skamrødme o; -teile m/pl. Skamdele c/pl. schämen: sich - skamme sig. schamhaft blufærdig. Schamhaftigkeit f Blufærdig-Srhand-... in Zssgn: -bnbe tn Slyngel c; -fleck m Skamplet c; -geld n syndige Penge pi.; Spotpris c; -mal nSkændsels-mærke n; -maul n ond Tunge o; -Pfahl m Skampæl, Gabestok c; -schrift f Smædeskrift n; -tat s Skændselsgerning c. schandbar skammelig, skændig. Schandbarkeit f Skammelighed, Skændighed c.

Schande f Skam c; Skændsel, Vanære c; zuschanden gehen blive ødelagt; zuschanden machen ødelægge.

Schan-deck n, -deckel 4, m Skan-schänden skamskænde; skænde;

ødelægge, spolere; vanære, schändlich skammelig, skændig. Schändlichkeit f Skammelighed, Skændighed c.

Schank m Udskænkning o, Beværtning c; -Wirt m Beværter c ; -wirtschaft f Beværtning c. Schanker m Med. Chancre c. Schanz-... in Zssgn: -arbeit / Skansegravning c; -arbeitet, -gräber tn Skansegraver, Pio-ne'r c; -korb tn Skansekurv c; -Pfahl m Skansepæl c.

Schanze /■ 1.X4# Skanse c. 2. et. in die-schlagen sætte noget paa Spil.

20

schanzen & grave Skanser; F fig.

arbejde haardt. [skær n.l ©tfjar fl. Skare, Flok c. 2. Plov-J Schar-..., schar-... in Zssgn: »wache f Nattevagt, Patrouille c; »» werk n Hoveriarbejde n; Fritidsarbejde n; »Werken vjn. gøre Hoveri; arbejde i sin Fritid; trælle, slide; ».Werker m Hoveriarbejder c.

Scharade f Karade c.

Scharbock m Med. Skørbug c. Schäre 4/ f Skær n. scharen samle i Flokke; sich » flokkes, stimle sammen, scharf skarp; fig. hvas, skrap; streng, haard; rap, hurtig; X ».er Schutz skarpt Skud »; » schietzen skyde med skarpt; » geladen skarpladt.

Scharf-..., scharf... in Zssgn: ».blick m Skarpsynethed c; ».kantig a. skarpkantet; ».macher m fig. Agitator c; »richter m Skarpretter c; »schütze m Skarpskytte c; yHk Skytte c; »sichtig a. skarpsynet ; »sinn m Skarpsindighed c; »sinnig a. skarpsindig. Schärfe f Æg o; skarp Kant c; Skarphed c; fig. Strenghed, Haardhed c.

schärfen skærpe, hvæsse; (spitzen) z spidse; fig. skærpe, forhøje. Scharlach m Skarlagen c; Skarlagensfeber o; »fieber n Skarlagensfeber c; »rot n Skarlagensrødt n.

Scharmützel n Skærmydsel c. Scharnier n Hængsel n.

Schärpe f Skærf n.

Scharre ^ Skraber o; Skrabejern n; Kochk. Skover c/pl. i Gryden, scharren skrabe; in bie Erde » grave ned i Jorden.

Scharren m Slagterbutik, Bagerbutik o.

Scharte f Skaar, Hak n; Med. Hareskaar n; »n bekommen

blive skaaret; fig. eine » auswetzen aftvætte Skammen.

Scharte'ke f gammel, daarlig Bog c.

schartig skaaret, hakket.

Schatten m Skygge c; »bild n Skyggebillede n; »dasein n Skyggetilværelse c; »könig m Skyggekonge c; »riß m Skyggerids n, Silhouet c; »spiel n Skyggespil n; Laterna Magi-ka c.

schattieren schattere.

Schattierung f Schattering c.

Schatulle ^Pengekasse o; Smykkeskrin n.

Schatz m Skat c; Skatkammer n; fig. Skat, Kæreste c; »amt n Finanskasse c; »anweisung f Skatkammerbevis n; »gräbcr m Skattegraver c; »kammer f Skatkammer w;»intiftctm Skatmester, Kasserer c.

schätzbar værdifuld; dyrebar; vurderlig.

schätzen taksere, vurdere; anslaa (til), regne (for); sætte Pris paa, agte.

Schatzung f Ansættelse til Skat, Skattepaaligning c. [ring c.)

Schätzung s Vurdering, Takse-J

Schau f Skue, Syn n; Udstilling c; jur. Syn n, Synsforretning c; Besigtigelse, Undersøgelse c; (Heer») Revu c; zur » stellen stille til Skue; »bühne f Scene, Skueplads o; »essen n Skueret c; »fenster n Butiksvindue, Udstillingsvindue n; »gerüst n Tilskuerplads, Tribune c; »-kasten m Udhængsskab n; » münze f Skuemønt, Medaille c; »platz m Skueplads c; »spiel n Skuespil n; fig. Skue, Syn n; »spieler(in f) m Skuespillerinde) c; »spielhaus n Teater n; »spielkunst f Skuespilkunst c; »stellung f Fremvisning c; Ud-

se skært til.

stilling c; -tutm ro Udsigts-taarn n; -tunten n Gymnastikopvisning c.

Schauder ro Gysen c; Rædsel o. schauderhaft gruelig, rædsom, gyselig.

schaudern gyse; mir schaudert die Haut det gyser i mig. [søge. schauen skue, se; syne, under-Schauer ro 1. Tilskuer c; jur. Synsmand c; Seer, Profet c. 2. (auch n) Skur n. 3. Gysen o; Rædsel c. 4. (SHegeit-) Byge c. schauerlich gyselig, rædselsfuld, schauern = schaudern.

Schaufel f Skovl, Skuffe c; \L Aareblad n; -gehörn, -geweih n Skovl c; -Maschine f Gravemaskine c; -kasten ro (amDampfschiff) Hjulkasse c; -rad n Skovlhjul n.

schaufeln skovle, skuffe. Schaufler ro (Jagd) Skovlhjort c. Schaukel f Gynge c; Vippe c; -« brett n Vippebræt n; -Pferd n Gyngehest c; -reck n Trapez n; -stuhl ro Gyngestol c. schaukeln gynge, schaulustig skuelysten.

Schaum ro Skum n, Fraade o. Schaum-..., schäum-... in Zsign: -bedeckt a. skumbedækket; -* gebäck n Marengs c; -gold n Flitterguld n; -kette f, -löffel ro Skumske c; -schläger ro /igr. Charlatan c; -wein ro mousserende Vin c.

schäumen skumme, fraade; vor Wut - skumme af Raseri. Scheck G ro Chek c. [Ko c. ©d)eif (e f) ro broget Hest, broget scheckig spættet, broget, scheel skelende, skæv; misundelig; mit -en Augen ansehen [syge s.

Scheelsucht f Misundelse, Skin-scheelsüchtig misundelig, skinsyg. Scheffel ro Skæppe e.

scheffeln (Getreide) skæppe.

Scheibe ^ Skive e; (Fenster-) Rude c; (Honig-) Bikage, Honningskive c; (Schieß-) Skive c.

Scheiben-... in 8ffan: -blei n Vinduesbly n; -honig ro Skivehonning c; -schießen n Skiveskydning c; -stand ro Skydebane c; -weiser, -zeiger ro Markør c.

Scheide f Skede c; Grænse o; Skel, Vandskel n; -bries ro Afskedsbrev n; jur. Skilsmissebrev n; -grüß ro Afskedshilsen c; -kunst f Kemi c; -künstln ro Kemiker c; -litauers Skillemur c; Skillerum n; -münze f Skillemønt c; -stunde f Afskedstime c; -wand f Skillevæg c; -wasser n Skedevand n; Kongevand n; -weg ro Skillevej c.

scheiden rejse bort, tage Afsked; skilles; vja. skille, adskille; Chem. dekomponere, analysere;

k jur. sich - lassen lade sig skille; Wir sind geschiedene Leute vi ere færdige med hinanden.

Scheidenmacher ro Skedemager, Foderalmager c.

Scheidung Adskillelse c; jur. Skilsmisse c; Chem. Udfældning c.

Scheidungs-... in Zsign: -erkennt-nis n Skilsmissedom c; -grund ro Skilsmissegrund c; -klage f Skilsmissebegæring c.

Schein ro Skin, Skær n; sig. Skin, Udseenden; Atteste; Bevis n; Pengeseddel, Anvisning c.

Schein-..., schein-... in Zsign: -angriff X ro Skinangreb n; -• freund ro forstilt Ven c; -ge-fecht n Skinfægtning c; -grund ro Skingrund c; -heilig a. skinhellig; -Heiligkeit f Skinhellig-hed c; -kauf ro fingeret Køb n; -krauke(r) m Simulant c; -krankheit f indbildt, simuleret Sygdom o; -tod m Skindød c; -tot a. skindød; -Werfer w Reflektor c; \l> Lyskaster c. scheinbar tilsyneladende; sandsynlig; tydelig.

scheinen skinne, lyse, straale;

lade til. scheißen P skide.

Scheit n Stykke Brænde, Favnestykke n; Brædestykke n, Stump c.

Scheitel r» Isse o; Top c; Toppunkt n; (Haar-) Skilning c; --> kreis m Astr. Meridian c; -linie /"lodret Linie c; -punkt m Issepunkt, Zenit n; Toppunkt n; -Winkel m Topvinkel c. scheiteln (das Haar) skille. Scheiterhaufen m Baal n. scheitern (v. Schiffen) strande (auch fig-)-

Schellack m Skellak c.

Schelle /lille Klokke 0; Bjælde c; (Hand-) Haandjern n/pl.; (Maul-) Lussing c; (deutsche Karte) Ruder c.

schellen ringe; dem Kellner -ringe paa Opvarteren. Schellen«... in Zffgn: -gelaut(e) n Bjældeklang c; Bjældetøj n; -kappe f Bjældehue c, Narrehue c; -schlitten m Kane c; --tromrnel f Tamburin c; -zug m Klokkestreng c.

Schellfisch m Kuller c.

Schelm m Skælm, Gavtyv c; armer - stakkels Fyr, stakkels Djævel c.

Schelm (en) streich m Gavtyvestreg c; Skælmsstykke n.

Schelmerei f Skælmeri n; Gavtyvestreg c; Skælmsstykke n. schelmisch skælmsk.

Schelte: - bekommen faa Skænd, schelten skænde, skælde. Scheltwort n Skældsord n. Schema n Skema n.

Schemel m Skammel 0.

Schenk m Mundskænk 0; Kromand, Beværter c.

Schenk«... in Zffgn: -mädchen n, -mamsell /" Opvartningspige 0; -stube f Skænkestue c; -tisch m Skænk, Buffete; -tuirtmVært-husholder, Beværter c; -wirtschaft f Kro, Beværtning c.

Schenke f Kro c, Værtshus n.

Schenkel m Laarn; (eines Winkels) Ben n; (eines Dreiecks) Side c; -bruch m Laarbrud n; -schmerz m Med. Ischias c.

schenken forære; skænke, eftergive; (Getränke) skænke, udskænke.

Schenkung f Gave, Dotation c.

Schenkungsurkunde /"Gavebrevu.

Scher... in Zffgn: -decken n Bar-berbækken n; -beutet m Bar-berpose c; -messer n Barberkniv, Ragekniv c; -wolle f Klipuld c; -zeit f (der Schafe) Klippetid c.

Scherbe f, -n m Potteskaar, Glas-skaar, Skaar n; Blomsterpotte c; >1/ Lask c.

Scherbengericht n Ostrakisme c.

Schere f Saks c; (Krebs-, Hummer-) Klo c.

scheren (das Haar) klippe; (den Bart) rage, barbere; das schiert mich nicht det kommer ikke mig ved; F sich - pakke sig; sich um et. -bryde sig om noget.

Scherenschleifer m Skærslipper c.

Schererei f Plageri, Bryderi n.

Schersleiu n Skærv c.

Scherge m Politibetjent 0; Drabant, Bøddel c.

scherwenzeln bukke og skrabe; logre, krybe.

Scherz m Spøg c, Løjer pi.

Scherz-..., scherz ... in Zffgn: -• macher m Spøgefugl c; -weise adv. i Spøg, for Spøg; -Wort n Spøg c, spøgefuldt Ord n.

ler.

[ning c.

scherzen spøge, skæmte.

scherzhaft spøgefuld, spøgende.

Scherzhaftigkeit f Spøgefuldhed c.

scheu sky; genert, frygtsom, bly; -machen skræmme.

Scheu f Sky, Skyhed c; Æng-m stelighed c; -klappe f, -leder n (der Pferde) Skyklap o.

Scheuche f (Vogeln) Fugleskræmsel n; Skræmmebillede n.

scheuchen skræmme, kyse.

scheuen blive sky; v]a. frygte, være bange for; sky, gaa af Vejen for; sich - vor et. være bange for noget.

Scheuer f Lade o; Skur n.

Scheuer-... in Zffgn: Jbefen m Gulvskrubbe c; -bürste /"Skurebørste c; rufaß n Opvadsker-ballie c; -frau s Skurekone c; -lappen m, -turs) n Karklud c; Gulvklud c; Svaber c; -wisch m Skurevisk c.

scheuern skrubbe, skure; gnubbe.

Scheune / Lade c.

Scheusal n Uhyre, Afskum n.

scheußlich afskyelig, rædsom.

Scheußlichkeit / Afskyelighed c; Rædselsgerning c.

Schicht f Lagn; (Holz-) Stabele; (Maurerei) Skifte n; sig. Lag; 2$ Handw. Arbejdshold n; Arbejdstid c; Afløsning c, Arbejdets Ophor n; - machen holde op.

Schicht-..., schicht-... in Zs.-stzgn: -meister $$ m Formand c; -» (en)weise adv. lagvis; i Hold; -wolke f Lagsky c.

schichten inddele; ordne, klassificere ; jnr. skifte; lægge i Lag; stable, opstable ; v/n. skifte Tænder.

schick: das ist sehr - det er meget fikst.

Schick m god Fa<?on, god Holdning c, gode Manerer c/pl.

schicken sende; fig. føje, ordne; nach j-rn - sende Bud efter En; zu j-m - sende Bud tilEn; sich -føje sig, hændes, ske; sømme sig, passe sig; opføre sig; sich ^ für et. egne sig til noget; sich in etwas ru finde sig i noget.

schicklich passende, sømmelig.

Schicklichkeit f Sømmelighed, Velanstændighed c.

Schicksal n Skæbne o.

Schicksals-... in Zfsgn: -geführte, -genoß m Ulykkesfælle c; -» schlag m Slag n af Skæbnen; glücke f ondskabsfuld Skæbne c; -Wort n Spaadomsord, Ora-[ne c.

Schickung f Tilskikkelse, Skæb-

Schiebe-... in Zffgn: -fenster n Skydevindue n; skarre /, -» karren m Trillebør, Hjulbør c; Jhtmpe /Skydelampe c; -ting m Skydering c; -tür f Skydedør c; -wand f Skydevæg, Kulisse c.

schieben skyde, skubbe; in den Mund, iit die Tasche - putte i. Munden, i Lommen; die Schuld auf j n ^ skyde Skylden paa En; Kegel - spille, slaa Keg-[Keglespiller c.

Schieber m Skyder c; Slaa c;

Schieds-..., schieds-... in Zf.-stzgn: -gericht n Voldgiftsret c; -• mann, -richter m Voldgiftsmand c; -richterlich o. Voldgifts- ; -sprach m Voldgiftskendelse c.

schief skæv; skraa, hældende; sig. fejl, gal; -mäulig skævmundet; Uuittf (c) lig skævvinklet, skæv.

Schiefe f Skævhed c; Hæld-

Schiefer m Skifer c.

Schiefer-..., schiefer-... in Zffgn: ^brecher tn Skiferbryder c; -. bruch m Skiferbrud n; -dach n Skifertag n; rubeltet m Skifer-

tækker 0; -haltig a. skifer-holdig; -plftttc f Skiferplade c; østift m Skiferstift, Griffel c; -tafel f Skifertavle c. schiefern skalle af (i Blade), schielen skele; nach et. - skotte [øjet c.

Schieler m, -in f skelende, skel-Schiemann vL m Skibmand 0; -s« garn n Skibmandsgarn n. Schienbein n Skinneben n. schienen Med. skinne; (ein Rad) lægge en Skinne om. Schienen-... in Zs.-stzgn: -bahn s Sporveje; Jernbane c; -ränmer m Sporrenser c; W Kofanger c; -ftrang m Jernbanespor w, Banelinie c; -stuhl m Skinnestol c.

til noget.

[næsten.] schier 1. skær, ren. 2. adv.J Schierling ^ m Skarntyde c. Schieß-... in Zssgtt: -baumwolle f Skydebomuld c; -bedarf m Ammunition c; -bude f Skyttehus n; -gewehr n Bøsse c; Gevær n; Skydevaaben n; -Haus n

—    -bude; -platz m Skydebane c; -pulver n Krudt n; -scharte f Skydeskaar n; -scheibe /"Skive c; -stand tn = -platz; -Übung f Skydeøvelse c; -Vorschrift & f Instruks c for Skydning; -=> wand f Skydevold, Kuglefanger c; -zeit f Jagttid c.

schießen skyde; sich mit j-rn -duellere med En paa Pistoler; tot- skyde ihjel; sig. einen Bock

-    begaa en Buk; v/n. fare, styrte; (bon Pflanzen) skyde; in Samen - gaa i Frø; F - lassen slippe, lade løbe.

Schießen n Skydning c.

Schiff n Skib n; (Kirchen-) Skib n; (Weber-) Skyttel c; zu -C gehen gaa om Bord; -bau m Skibsbygning c; -bauhof vi Skibsværft n; -baumeister m Skibskonstruktør 0; -bruch

m Skibbrud n; -brüchige(r) m skibbrudden c; J6rüc!e f Skibsbro, Pontonbro c; -fahrt f (ohne Trennung Schiffahrt) Skibsfart, Søfart c. (Vgl. auch Schiffs-...)

schiffbar sejlbar.

schiffen sejle.

Schiffer m Skipper c; Baadfører c; Sømand c; -snoten m Skipperknude c; -stechen n Baads-toumering c.

Schiffs ... in Zsign: -bedürfnisie n/pl. Skibsfornødenheder c/pl.; -bekleidung f Forhudning c; --bild n Gallionsfigur c; Jbobeit m Skibsbund c; Skibsrum w, Last c; -fracht f Skibsfragt c; -gehalt m Drægtighed c; -» Hinterteil negierende c; -junge m Skibsdreng c; -kapitän m Skibskaptajn, Skipper c; -korb m Mærs n; Udkigstønde c; -• körper m Skibsskrog n; Jfüdje f Kabys e; -fünft f Navigation c; Ladung /* Skibsladning c; littst f Skibsladning c; Drægtighed c; Kommercelæst c (2 Tons); flåterne f Skibs-lanterne c; ^.Mannschaft/'Skibsmandskab n, Besætning c; --raum m Skibsrum n, Last c; ^reeder m Skibsreder, Skibsej er c; -register n Skibsregister n; stumpf m — Körper; -« schraube/"Skibsskrue c; -soldat m Marinesoldat c; -verkehr tn Skibsfart 0; -Verkleidung /" Forhudning c; -Vermietung /" For-fragtning c; -Volk n Mandskab n; -Vorderteil n Forstavn, Bov c; -wache /*Yagt c; -werft /* Skibsværft n; -loinbe/'Gang-spiln; -Zwieback m Skibstve-bak, Beskøjt c. (Vgl. auch Schiff-...)

Schikane f Chikane c.

Schild 1. m Skjold n; Yaaben-skjold n; et. im -e führen føre

glans c.

det.

Kon-

[sølet.

noget i sit Skjold (a. sig.). 2. n Skilt n.

Schild... in Zffgn: -bürger m “Molbo” c; -knappe, -knecht nr Væbner c; -krote f Skildpadde c; -krötenfuppe f Skildpaddesuppe c; -krott, -palt n Skildpadde (skal) c; -wache X s Skildvagt c; -wache stehen staa Skildvagt.

Schilderhaus n Skilderhus n. schildern skildre, beskrive; vfn.

^ staa Skildvagt.

Schilderung f Skildring, Beskrivelse c.

Schilf n, Rør n; Siv n, -decke f Sivmaatte c; -meer n det røde Hav; -rohr n Rør, Tagrør n. schilfig rørbevokset.

Schiller m Farvespil n; Farve-[gere Farve, schillern spille i Farver; chan-Schilling m Skilling c.

Schimmel m (Pferd) Skimmel c;

Mug, Skimmel c. schimm(e)lig skimlet, muggen, schimmeln skimle, mugne. Schimmer m Skær, Lysskær n; Glans c; sig. Glimt n; falsk Glans c.    [te.l

schimmern glimre; straale; glim-j Schimpanse m Chimpanse c. Schimpf m Beskæmmelse, Fornærmelse c; Skam c. schimpfen skænde; skælde ud;

v/a. skælde ud for.

Schimpferei f Udskælden c. schimpflich skammelig, skændig; ærekrænkende, fornærmelig; adv. med Skam og Skændsel. Schind-... in Zssgn: -aas Pn Aadsel n; -anger m, -grube f Rakkerkule c; -luder P n —-aas n; -» mähre f Udgangsøg n, Rallike c.

Schindel f Tagspaan c; -dach n Spaantag n.

schinden flaa; sig. pine, plage.

Schinder m Rakker c; Bøddel c; sig. Aagerkarl, Bludsuger c; -karren m Rakkersluffe c.

Schinderei f Rakkerbolig c; fig. Slid og Slæb n; Pineri, Plageri n; Udsugelse c.

Schinken m Skinke c.

Schinnen f/pl. Skæl n/pl. i Hove-fspiel) Spader pi.

Schippe f Skovl c; -N(Karten.

Schirm m Skærm o; (Mützen-) Skygge c; (Regen-) Paraply c; (Sonnen-) Parasol c; sig. Beskyttelse c; -dach n Halvtag n; Markise c; -gestell n Paraplystel n; -Herr m Skytsherre c; Beskytter,Patron c; -leder n (am Wagen) Forlæder n; -stander m Paraplystativ n; -wand s Skærmbræt n, spansk Væg c.

schirmen skærme, beskytte.

Schirrmeister m Postfører, duktør c.

Schirting m Shirting n.

Schlacht X Z" Slag n; -bank / Slagterbænk c (a. /tø.); -selb n Slagmark, Valplads c; -geld n Slagterløn c; -geschrei n Kampraab n; -getümmel n Slagets Tummel c; -hans n Slagtehus n; -maske /" Slagte-maske c; -mester n Slagterkniv c; -opfer n Slagtoffer n (auch sig.); -roß n Krigshest c; -ruf nr — -geschrei; -stener f Kødskat c; -Vieh n Slagtekvæg n; -zwang m Slagtetvang c.

schlachtbar tjenlig til at slagtes.

schlachten slagte ; myrde, dræbe.

Schlachter, Schlächter m Slagter c.

Schlächterei f Slagteri n\ Myrderi n.

Schlacke 5^/'Slagge c; sig. Bundfald n.

schlackerig regnfuld, sludfuld;

schlackig slagget; regnfuld, sølet.

Schlackwurst f Cervelatpølse c.

Schlaf m Søvn c; im -C i Søvne

Schlaf-...,schlaf-...in Zssgn: -bursche m Nattelogerende c; Sovekammerat c; -coupé n Sovekupé c; -gelb n Betaling c for Nattelogi; -genoß, -tamerad tn Sovekammerat o; -los a. søvnløs ; -losigkeit s Søvnløshed c; -mittel n Sovemiddel n; -mühe f Nathue c (anch sig.); -rock m Slobrok c; -saal m Sovesal c; -sack m Sovepose c; -sefsel m — -stuhl; -sofa n Sovesofa c; -• ftefle f Sovested n; -stettendieb m Sovekammertyv c; -ftube f Sovekammer n; -stuhl m Sove-stol c; -sucht f Sovesyge c; -» süchtig a. sovesyg; -trank, -• truuf m Sovedrik c; -trunken a. søvndrukken; -trunkenheit f Søvndrukkenhed c; -wagen W m Sovevogn c; -zimmer n — -stube.

Schläfchen n Lur c, Blund n; ein - machen faa sig en Lur.

Schläfe f Tinding c.

schlafen sove; - gehen, sich -legen lægge sig til at sove, gaa i Seng.

Schläfer tn, -in f en sovende.

schläfern: es schläfert mich jeg er søvnig.

schlaff slap; sig. kraftløs, slap.

Schlaffheit f Slaphed c; Sløvhed c.

schläfrig søvnig; dvask.

Schläfrigkeit f Søvnighed c; Dvaskhed o.

Schlag m Slag n (a. sig.); Hug n; Tordenskrald n; Knald, Brag n; Klokkeslag n; Slagtilfælde n, Apopleksi c; (der Vögel) Slag n, Sang c; Forstw. Hugst c; Slags, Art, Race c; Landw. Markstykke n, Ager c; Dueslag n.

Schlag-..., schlag-... in Zssgn: -ader f Pulsaare c; -aufall m Slagtilfælde n; -ball m (Spiel)

Cricket c; Tennis c; Jbnttm m Bom c; -fertig o. slagfærdig (a. sig.); -fertigkeit f Slagfærdighed c; -flnß m Apopleksi c; -flüssig a. apoplektisk; kleine s (Zimmerei) Kridtsnor c; -lot n Slaglod n; -netz n (beim Ballspiel) Ketser c; stilig m Jærnkno c; -sahne /■ Flødeskum n; -schatten m Slagskygge c; -fcite f (e-s Hammers) Bane c; \L Slagside c; -uhr f Slagur n; -Wald m Ungskov c, Krat n; stuers n (e-r Uhr) Slagværk n; kvarter m Bommand c; -Wetter 2$ n Eksplosion c af Grubegas; -• Wort n (Theater) Stikord n; sig. Slagord n; -wunde f Kvæst-ning c.

schlagbar Forstw. tjenlig til Hugst.

schlagen v/a. slaa; hugge; (Säume) fælde; sig. ramme; tot- slaa ihjel; j-m eine Ader - aarelade En; eine Brücke - slaa Bro; Falten - slaa Folder; Feuer -slaa Ild; Geld - slaa Mønt; Karten - lægge Kort op, spaa i Kort; einen Kreis - slaa en Kreds; ein Kreuz - slaa Kors for sig; die Laute - spille paa Lut; j-m Wunden - tilføje En Saar; ans Kreuz - korsfæste; aus dem Felde - slaa af Marken; in die Flucht - slaa paa Flugt; in die Schanze - sætte paa Spil; etwas in den Wind -slaa noget hen i Vind og Vejr; vjn. slaa; sparke; an et. - slaa imod noget; aus der Art - van-slægte ; nach der Mutter-slægte Moderen paa; (v. Herzen) slaa, banke; (v. Pferden) slaa, sparke; (v. Vögeln) slaa, synge; sich mit j-nt - slaas, kæmpe, duellere med En; sich ins Mittel - lægge sig imellem.

schlagend sig. slaaende, ram-

Schlehdorn ^ m Slaaentorn o.

Schlehe H f Slaaen o.

Schlei f\. Schleie.

Schleich-... in Zs.-stzgn: «.Handel m Smughandel o. Smugleri n; Händler m Smughandler, Smugler c; «.weg m Snigvej c.

schleichen und sich «. snige, liste; (sig) krybe; (sich) baömt«, liste af, luske af.

Schleicher m Luskepeter c; Hykler c; Slesker <?.

Schleie f (Fisch) Suder o.

Schleier m Slør n; (Weberei) Flor n; «.flor m Krepflor n; «.tuch n Flor n.

Schleif-... in Zssgn: «.bahn f Glidebane c; Jfamte f stor Trækande c; «.rab n Slibehjul n; «Kein m Slibesten c.

Schleife f Glidebane c; Sliske c; Sløjfe c; Løkke c; (Jagd) Snare, Done c.

schleifen 1. slibe; polere (a. sig.); vjn. glide (paa Is). 2. slæbe; sløjfe (a. J).

Schleifer m Sliber c; Polerer c; Galopade c; J sløjfet Node c.

Schleiferei f Sliberi n.

Schleim m Slim c; «, ansetzen sætte Slim.

mende; ^ ^es Wetter Grube-eksplosion c.

Schlager F w (Theater) Kassestykke n; Slagord n.

Schläger t» Slagsbroder e; (zum Fechten) Huggert e.

Schlägerei f Slagsmaal n.

Schlamm m Dynd, Mudder n; ^bad n Slambad n; J&eifotr m (Fisch) Dynd-Srnorling o; ^grube f Mudderhul w; ^Pfütze f Mudderpøl c.

schlämmen opmudre; slæmme.

schlammig dyndet, mudret.

Schlämmkreide f si æmmet Kridt n.

Schlampe f Sjuske c.

schlampig griset; sjusket; sølet.

Schlange f Slange c (auch sig.).

schlängeln: sich ^ slynge sig, sno sig, bugte sig.

Schlangen-..., schlangen-... in Zffgn: ^.ähnlich, ^artig a. slangeagtig, slangelignende; -anbeter m Slangetilbeder c; ^bündiger m Slangetæmmer c; ^förmig a. slangeformet; ^,gift n Slangegift c; ^gurke f Slangeagurk c; ^horn «T n Serpent c; ^lauf m snoet, bugtet Løb n; J(uite f Slangelinie c; ^rohr n Slangerør n; Sprøjteslange c; ^,tanz tn Serpentinedans c; ««weg m bugtet Vej c; ^.Windung f Slangebugtning o; ^.Wurzel % f Slangerod c.

schlank slank, smækker.

Schlankheit f Slankhed, Smækkerhed c.

schlankwe'g F rent ud, ligefrem.

schlapp = schlaff.

Schlappe f Smæk, Nederlag n.

Schlarafsen-... in Zflgn: ^land n Slaraffenland n; sleben n Slaraffenliv n.

schlau snu, listig; fiffig.

Schlau-berger, -kopf, -meier F m udspekuleret Fyr c.

Schlauch m Lædersæk c; Læderflaske c; Sprøjteslange, Slange c; ^.reif(en) <Éd m Luftring o. Schlauheit f Snuhed, Listighed c; List c.

schlecht slet, daarlig; ligefrem, jævn, simpel; „ und recht slet og ret; ^,e Zeiten daarlige Tider c/pl.

schlechterdings absolut, aldeles. Schlechtheit, Schlechtigkeit/°Daar-lighed, Ringhed, Siethed c; sig. Siethed, Ondskab o. [frem.) schlecht-hin, -wig rent ud, lige-j Schlegel m Trommestik c; Boldtræ n; Trækølle o; (Wäsche«.) Banketræ n; (Schlächterei) Kølle

c.

[n.

[Slæbevod n.

c.

[gelse c.

[(auch sig.).

Schleim-..., schleim-... in Zs.-stzgn: -artig a. slimagtig; -auswurf tn Slimopspytn; -fiebern Slimfeber c; -fisch tn Tangsprælle c; -flufe m Slimflaad n; -haut f Slimhinde o; -sucht f Katarr c. schleimen slime; sætte Slim. schleimig slimet.

Schleiße f Spaan c; Fyrrespaan c; ribbet Fjer c. schleißen slide; (Federn) ribbe;

spalte, kløve, schlemmen fraadse, svire. Schlemmer tn Fraadser, Svirebroder c.

Schlemmerei /Fraadseri, Svireri Schlempe f Bundfaldn, Bærme c. schlendern slentre, drive. Schlendrian tn Slendrian c. schlenkern svinge, slynge; tt/n. dingle, slingre.

Schlepp-... in sifon: -dampfer w Bugserdamper c; -fö^nm Slæber, Bugserbaad c; -kleid w Slæbkjole c; -netz n Slæbenet n; lsabel tn Ryttersabel c; -» schiff n ----- Jfaljn; -seil, -tau n Slæbetov n.

Schleppe f Slæb n; (Fischerei) schleppen slæbe; sL bugsere; sich mit et. - trækkes med noget. Schleppenträger tn Slæbholder c;

sig. Spytslikker c.

Schleuder f Slynge c. Schleuder-... in Zssgn: -arbeit f Jaskearbejde n; -Honig tn udslynget Honning c; -konkurrenz f smudsig Konkurrence c; --preis tn Spotpris o, Røverkøb n; -scheibe / Kasteskive, Diskos c. Schleudern tn Slyngekaster c; Undersælger, Smudskonkurrent c.

schleudern slynge, udslynge; kaste; v/n. jaske, sjuske; sælge for Spotpris.

schleunig hurtig, skyndsom. Schleuse f Sluse c.

Schleusen-... in Zs.-stzgn: -geld n SlusepengepZ.; -kanal tn Slusekanal c; -Meister tn Slusemester o; Schieber tn Stigbord n; -tor n Sluseport c; -Wasser n Slusevand n; -toeljtn Slusedæmning

[Kunstgreb n.l Schlich tn Snigvej c; sig. Kneb,) schlicht glat, jævn; simpel, ligefrem.

Schlicht-..., schlicht-... in Zssgn: -. eisen n (Gerberei) Skavejern n; -fctle/Sletfilc; -tiårig a.glat-haaret; -Hobel tn Siethøvl c; -farnm tn Redekam, schlichten glatte, jævne; sig. udjævne, bilægge.

Schlichtung /Udjævning, Bilæg-Schlick tn Slik c, Havdynd n. schliefig (vom Brot) klæget. Schließ-... inZs.-stzgn: -blech n (am Schloß) Slutblik n; (am Gewehr) Laaseblik n; -hahn O tn Stophane c; shaken tn Spændehage c, (am Buch) Spænde n; -fette / Spærrekæde c; -muskel tn Lukkemuskel o;-Nagel tn (am Wagen) Stangbolt c; -riegel tn Dørslaa c. schließen lukke; slutte, ende, afslutte; drage en Slutning, slutte; in sich - indbefatte, omfatte ; Freundschaft - slutte Venskab ; Frieden - slutte Fred; ans et. - slutte af (fra) noget. Schließer tn Portner c; Slutter, Fangevogter c; Lukkemuskel c. schließlich afsluttende; endelig, Slutnings-; adv. til sidst. Schließung / Lukning c; Slutning c.

Schliff tn Slibning c; Politur c schlimm slem, slet, ilde, daarlig; einen -en Fuß haben have en daarlig Fod; mir ist - jeg faar ondt; -er værre; immer -.er værre og værre; -ft værst; am -sten værst; tut -sten Falle, -stenfalls i værste Tilfælde; auf

c.

[de.

[n.

das Schafte gefaßt sein være belavet paa det værste.

Schling«... tit Mø»: -beschwert»en f/pl. Synkningsbesværligheder e/pl.; -gewächs n, -pflanze f Slyngplante c.

Schlinge f Løkke c; Snare c (a. sig.); den Arm in einer - tragen gaa med Armen i Bind; sig. j-m -tt legen lægge Snarer for En.

Schlingel m Slyngel, Slubbert c.

schlingen 1. synke, sluge. 2. slynge, sno.

schlingern dingle; vt* slingre.

Schlingern n Dinglen c; Slin-1

Schlips m Slips n. [gren c.J

Schlitten m Slæde c; Kane c; -fahren køre i Slæde, Kane; -» fahrt, -Partie f Slædetur, Kane-tur c; -gelaut(e) n Kanebjælder c/pl.

Schlitterbahn f Glidebane c.

Schlittschuh m Skøjte c; - laufen løbe paa Skøjter; -bahn f Skøjtebane c; Skøjteføre n; -laufen n Skøjteløbning c; -» läufer(in f) m Skøjteløber(ske)

Schlitz m Rift, Flænge c; Slidse, Split o; -auge n smalt Øje, Kineserøje n.

schlitzen splitte, spalte; flænge.

schlohweiß snehvid.

Schloß n Slot n; (Tür-) Laas o; (Bücher-) Spænde n; -aufseher m Slotsforvalter c; -blatt, -• bleck) n Nøgleskilt n; -feder f Fjeder c i Laasen; -hauptmanu m Slotskommandant c.

Schloße f Hagl n.

schloßen: es schloßt det hagler.

Schlosser m Laasesmed, Klejnsmed c; -gesell m Klejnsmedesvend c; -Meister m Klejnsmedemester c; -Werkstatt f Klejnsmedeværksted n.

Schlosserei f Klejnsmedarbejde, -haandværk, -værksted n.

Schlot m Skorsten c; -feger m Skorstensfejer e. schlott(e)rig rystende, dinglende;

skødesløs, uordentlig, schlottern ryste, dingle; hænge løst; være ledeløs.

Schlucht f Kløft c; Hulvej c. schluchzen hulke; hikke.

Schluck m Slurk c; Drag n. Schluckauf m Hik n; Hikken c. Schlucken m Hikke c. [ke.l schlucken synke; sluge; v/n. hik-j Schlucker m Slughals c; Snyltegæst c; sig. Skrog, Skind w; armer - sølle Skrog n. Schlummer m Slummer, Søvn c;

Blund n. schlummern slumre, sove, blun-Sdjlrnnpc f Sjuske c. schlumpig uordentlig, sjusket. Schlund m Svælg n, Hals c;

Svælg n, Afgrund c; Gab n. Schlupf«... in Zfsgn: -loch n Smuthul n; -Wespe f Snyltehveps c; -tuinfclm Smuthul, Skjulested} schlüpfen smutte, schlüpfrig slibrig (auch sig.); glat, fedtet; sig. vanskelig, delikat; tvetydig, obscøn.

Schlüpfrigkeit f Slibrighed, Glat-hed c; Tvetydighed c. schlürfen slubre i sig, søbe; vin.

slæbe (med Fødderne).

Schluß m Lukning c; Slutning, Afslutning c; Beslutning c; (Folgerung) Slutning c; -art f Slutningsmaade c; -bernersung f Slutningsbemærkning c; folgerung f Slutning c; -red)» nung f Balance c; Math. Reguladetri c; -reim m Enderim n; wiederkehrender -reim Omkvæd n; -satz m sidste Sætning c; (Logik) Slutningsætning c; «TFinale c; -stein m Slutsten c (a.fig.); -Wort n sidste Ord n; Efterskrift, Epilog c; -zeit f Lukketid c.

ger; forsulten.

[n.

Schlüssel tn Nøgle c (o. J* u. sig.); ^bart tn Nøglekam c; JBeiu n Anat. Nøgleben n; ^.blume ^ f Kodriver c; ^buchse f Nøglebøsse c; Jbitnb n Nøgleknippe n; ^,loch n Nøglehul n; stilig m Nøglering c.

schlüssig bestemt; ^ werden fatte en Beslutning, bestemme sig. Schmach f Skam, Skændsel c;

Forsmædelse, Vanære c. schmachten smægte, vansmægte;

(nach) længes (efter), schmachtend smægtende, schmächtig smækker, tynd, matlig.

schmachvoll skændig, forsmæde-Schmack(e) >1/ f Smakke c. [ker. schmackhaft velsmagende, læk-Schmackhastigkeit /"Velsmag c. Schmäh-..., schmäh-... in Zflgn: rede f Forhaanelse o; Skældsord n/pi.; ^schrift f Smædeskrift »; ^.sucht f Bagtalelseslyst c; Skænde syge c; ^.süchtig a. bagtalersk; skændesyg. schmähen skælde ud; rakke ned paa.

schmählich skændig, skammelig. Schmähung f Skældsord n; ^eit pi. Forhaanelser c/pl. schmal smal; tynd, mager; sig.

tarvelig, fattig.

Schmal-..., schmal-... in Zffgn: bäckig o. smalkind et; slebet n (Schuhmacherei) Overlæder n; ,*,» leidig a. tynd, spinkel; ^'pung a. smalsporet; ^.tier n (Jagd) Smal-raa c.    [skænde paa En.l

schmälen skænde; auf j n J schmälern gøre smallere, formindske ; indskrænke; forringe.

Schmälerung f Formindskelse, Forringelse c.

Schmälte/" Smalte o, Koboltblaat Schmalz n Fedt n; (Ohren^) Ørevoks n; ^birne f Smørpære c;

Jbuttet f afsmeltet Smør n; *,• kuchen m Smørkage c. schmalzen komme Fedt, Smør i;

indfedte, indsmøre, schmarotzen snylte.

Schmarotzer tn Snyltegæst c;

(Zool., D Snylter c.

Schmarre f Skramme c; sig. Smøre c, Smæk n.

Schmatz F m Kys, Smask n. schmatzen smaske; v/a. kysse. Schmanch m tyk Røg c. schmauchen ryge, smøge. Schmaucher m (Tabaks^) Ryger c. Schmaus m Gilden; sig. Nydelse

schmausen levé højt, fraadse. Schmauserei f Gilde n, Kala's o. schmecken smage; nach et. ^ smage af noget; das schmeckt mir nicht det smager mig ikke; det synes jeg ikke om; r/o. smage, smage paa.

Schmeichel-... in Zssgn: platze /", kätzchen n sig. Kælebarn n; name rn Kælenavn n; ^rcde f Smiger c.    [ger c.]

Schmeichelei f Smigreri n, Smi-J schmeichelhaft smigrende, schmeicheln: j m ~ smigre En; kærtegne, kæle for En; sleske for, krybe for En.

Schmeichler tn, ^.iu f Smigrer c. schmeichlerisch smigrende, indsmigrende.

schmeißen F smide, kaste. Schmeißfliege f Spyflue c. Schmelz m Emaille c; sig. Glans, Farvepragt c.

Schmelz-... in Zs.-stzgn: ^.arbeit s emailleret Arbejde n; ^fortie f Emailfarve c; ^.hutte f Smelteværk n; ^ofen m Smelteovn c; stiege! m Smeltedigel c. schmelzbar smeltelig. Schmelzbarkeit f Smeltelighed e. schmelzen smelte; sig. blødgøres, formildes; vja. smelte.

Pisken).

schmelzend fig. smeltende, smægtende.

Schmelzer m Smelter c. [ning c.) Schmelzerei f Smelteriw; Smelt-J Schmer n (m) Fedt n; Ister n. Schmerbauch tn tyk Mave c; (Per.

fon) Tykvom o.

Schmerle f (Fisch) Smerling c. Schmerz m Smerte,Pine c; Sorg c. schmerz-... in Zs.-stzgn: -lindernd smertestillende; -los smertefri ; -stillend = -lindernd; -voll smertefuld.

schmerzen smerte; die Wunde schmerzt mir mit Saar smerter; es schmerzt mich det gør mig ondt.

Schmerzens'... in Zssgn: -geld n Erstatning c for Svie og Smerte; Jfitib n Smertens Barn ti; flager n Smertensleje n. schmerzhaft, schmerzlich smertelig. Schmetterling tn Sommerfugl c. schmettern slynge, kaste; in Stücke - knuse, smadre; zu Boden - slaa til Jorden; v/n. skingre, skralde.

Schmied ni Smede; (Bleche) Blikkenslager c. schmiedbar smedelig. Schmiedbarkeit f Smedelighed c. Schmiede f Smedie c. Schmiede-..., schmiede«... in Zssgn: visen n Smedejern n; visern a. Smedejerns-; -hammer m Smedehammer c; -kunst f Smedekunst c; vneiftet m Smedemester c.

schmieden smede (a. fig.); Pläne ^ lægge Planer.

Schmiege f Bøjning, Krumning c; Smigvinkel, skæv Vinkel o. schmiegen: sich - bøje sig; fig. føje sig; sich an jn - trykke sig op til, klynge sig til En. schmiegsam bøjelig; føjelig. Schmiegsamkeit f Bøjelighed o; Føjelighed c.

Schmiele H f B,unke c.

Schmier-... in Zssgn: -apparat m Smøreapparat n; -buch n Kladdebog c; wüchse f Smørekande c; -fiiif F wSvinepels c; -gefäß A n Smørebøsse c; -fase m blød Ost c; flappen m Smøreklud c; -leder n Fedtlæder n; -salbe f Med. Salve c; pfeife f grøn Sæbe c; -stiefel mjpl. Fedtlædersstøvler c/pl. Schmiere f Smørelse c; daarligt Skuespillerselskab n; fig. Bestikkelse c; Smør, Prygl pi.; F die ganze - hele Banden; f-v stehen staa paa Vagt. schmieren smøre; indsmøre; fig. bestikke, “smøre“; jm den Buckel - smøre Ens Rygstykker ; Wein - forfalske Vin. Schmierer nr Vognsrnører o; Klatmaler c; Blæksmører c. Schmiererei f Smøreri n. [rig. schmierig fedtet; fig. fedtet, ger-Schmiuk-... in Zssgn: -bohue ^ f Stangbønne c; -dose f Sminke-daase o; -pflästerchen n Skønhedsplet c.

Schminke f Sminke c (auch fig.). schminken sminke; fig. besmykke. Schmirgel m Smergel c. schmirgeln smergle.

Schmiß m Slag, Hug n (med [snært).

Schmitze f Smæld n (i en Piske-Schmöker tn gammel Bog c. schmollen surmule; mit j-rn -være vred paa En. schmollieren Stud. drikke Dus; fraternis ere.

Schmollwinkel m Skammekrog c; Boudoir n.

Schmor-... in Zssgn: -braten m, -* fleisch n Bøf c a la Mode; -Hitze f Steghede c; -kohl m stuvet Rødkaal o; -topf m Kasserolle

c.    [v/n. steges (a. fig.).I

schmoren stege i Gryde; stuve;}

[smiske.

schnallen spænde.

Schnallenschuh ro Spændesko c.

Schmu F tn (snyderagtig) Profit c.    [ke n.l

Schmuck nr Pynt, Stads o; Smyk-) schmuck køn, smuk; fin, pyntet. Schmuck-..., schmuck-... in Zssgn: -• arbeit f Smykker n/pi.; -feder f Hattefjer,Besætningsfjer c; -• gegenstände nr/pi. Smykker n/pi.; -handel m Juvelerforretning c; -fästchen n Juvelskrin n; -los ct. uden Smykke, prunkløs, simpel; -nadel f Brystn aal c; -fachen f/pl. Smykker n/pi. schmucken smykke, pryde; pynte;

sig. besmykke.

Schmuggel m Smugleri n. schmuggeln smugle, indsmugle. Schmuggler nr Smugler c; -bande f Smuglerbande c; -schiff n Smuglerskib n. schmunzeln le i Skægget, smaale; Schmutz tn Snavs, Skarn n; Smuds n, Urenhed o; -blatt n Smudsblad n; Buchb. Forsatsblad n; -blech n Skærm c; -buch n Kladdebog c; -bürste f Skrubbebørste, Skobørste c; -finf tn Gris c; -fleck m Smudsplet c; -titel m Typ.Smudstitel c. schmutzen let blive smudsig; v/a. tilsmudse.

Schmutzerei /‘Svineri n; /!>.Smudsighed, Slibrighed c; Gnieri n. schmutzig snavset; sølet; sig.

smudsig, slibrig.

Schmutzigkeit f Snavsethed c;

Smudsighed o.

Schnabel m Næb n. schnabelieren Fleve højt. [kysses, schnäbeln und sich - næbbes; Schnack ro Snak, Sludder o. schnacken snakke, sludre.

Schnake f Myg c; sig. Anekdote c; pudsigt Indfald n, Grille c.

schnakisch pudsig, morsom, [c.l Schnalle f Spænde n; Dørklinke)

schnalzen: mit der Zunge- smække med Tungen.

Schnapp'... in Zs.'stzgn: -febet f Springfjederc; -fjslfjnm Røver, Stimand c; -messer n Foldekniv c; -facf tn Madpose c; Vadsæk c; -schloß n Smæklaas c. schnappen smække i; springe i Vejret; nach et. - snappe efter noget; nach Luft - snappe efter Vejret.

Schnäpper tn Dørklinke c; lille Flitsbue c; Chir. Sneppert c. Schnaps tn Snaps, Dram c; Brændevin o; -flasche s Brændevinsflaske c; -glas n Snapseglas w; -säufer m Dranker c. schnapsen F snapse, schnarchen snorke.

Schnarcher m Snorker c. Schnarr-... in Zssgn: -baßm Brum-bas c; -broff cl /'Misteldrossel c; -laut m skrattende Lyd c. Schnarre f Skralde c. schnarren skralde; snærre; snurre; skratte.    [c.l

Schnatterei f Snadren c; Sladder) schnatterhaft sladrevorn, schnattern snadre; sladre, sludre.

schnauben puste; snøfte; fnyse, (v.Pferden) pruste; (nach) Rache -fnyse efter Hævn; vor Wut -fnyse af Raseri; v/a. sich bie Nase - pudse sin Næse. schnaufen puste; trække Vejret hørligt.

Schnauzbart m Overskæg n. Schnauze f Næse, Snude c; (e r Kanne) Tud o.    [se.l

schnäuzen (Licht, Nase) snyde, pud-) Schnecke f Snegl c; Vindeltrappe o; Spiral o.

Schnecken-..., schnecken-... in Zssgn: -förmig st.snegleformet, spiralformet; -gang m Sneglegang c (auch sig.); spiralformet Gang c; -Haus n Sneglehus n; -linie f

kraase pi.

Sneglelinie, Spiral e; -Post f Sneglepost c.

Schnee m Sne c.

Schnee-..., schnee-... in Zssgn: -ball m Snebold c; -ballen v/n. u. sich -ballen slaas med Snebolde; -• ballstranch m Sneboldetræn; -= fall m Snefald n; -flocke f Sne-flokke c; -gefilde n/pl. Snemarker c/pl.; -gestöber n Snefog n; -glöckchen H n Vintergæk c; grenze^ Snegrænse o;-mann m Snemand c; -pflüg m Sneplov c; -rutsch m Sneskred n; -schirm Ä tn Sneskærm <?; -schuh t» Ski c; -treiben n Fygning c; -Verwehung # /" Snestandsning c; -wehe f Snedrive c; -wei'h a. sne'hvid; -Wetter n Snevejr n; -wi'ttchen n Snehvide c.

schnee ig snedækt; snehvid.

Schneid m Mod, Fut n; Kraft c; F keinen - zu et. haben ikke have Lyst, Mod til noget.

Schneide f Æg c; Skarphed c.

Schneide»... inZssgn: Skærebænk, Bødkerbænk c; -bo^ef Snittebønne o; -brett n Skærebræt n; -messer n Snittekniv c; (Gerberei) Skavej ern n; (Böttcherei) Baand-kniv c; Kochk. Hakkekniv c; -mühte f Savmølle c; -zahn m Skæretand, Fortand c; -zeug m (Schmiede) S nittøj n.

schneiden skære; klippe; j-m die Cour - gøre Kur til En; Geld -tjene Penge; Getreide - meje Korn; Holz - save Brænde; Tiere - kastrere Dyr; sig. F sich - blive skuffet; tage fejl; es schneidet mir im Leibe jeg har Kneb i Maven.

schneidend skærende; /igr.bidende.

Schneider m Skrædder c; -gesell m Skræddersvend c; -lohn m Syløn o; -mamsell f Syjomfru, Syerske e; -meister tn Skræddermester c: -rechnung fSkræd-derregning c; -tisch m Skrædderbord n.

Schneiderei f Skrædderi n. Schneiderin f Skrædderkone c; Dameskrædder! nde c.

schneidern sy Skræddersyning.

schneidig skarp; sig. hvas, skrap; energisk, modig; elegant, flot.

Schneidigkeit fSkraphed c; Energi c; Flothed c.

schneien sne; es schneit det sner.

Schneise/"(Weg) Skovsti c; (Jagd) Done c.

schnell hurtig, rask.

Schnell-..., schnell ... in Zssgn: -* beschwingt a. hurtigfly vende; -bleiche s kemisk Bleg c; -« dampfer in hurtigsejlende Damper c; -sener X n Hurtigskydning o; -süßig a. rapfodet; -• galgen m Vippegalge c; -kochtopf m (Physik) Papins Gryde c; -traft £ Elasticitet, Fjederkraft c; -laufet m (ohne Trennung Schnelläufer) Hurtigløber o; -• post f Ilpost c; -presse f Typ. Hurtigpresse c; -schreibekunst f Hurtigskrift c; Stenografi c; -schritt X m Ilmarch c; -segler m Hurtigsejler c; -wage f Bis-mer o; -zug S m Iltog n; -• züngig a. raptunget, rapmundet.

schnellen kaste, slynge; knipse; v/n. springe; svippe; in die Höhe - springe i Vejr ét.

Schneller m Kast n; Knips n.

Schnelligkeit f Hurtighed c; Hastighed, Fart c.

Schnepfe f (Vogel) Snæppe c.

Schnepfeudreck m Kochk. Snæppe-[Tud c.

Schneppe f Snip c; (e-r Kanne)

Schnepper m s. Schnäpper.

schneuzen (Nase, Licht) snyde, pudse; sich - pudse sin Næse.

Schnickschnack Fm Sniksnak, Sludder c.

[selhed c.

schniegeln pynte, pudse; geschnie-gelt und gebügelt i stivesteStads. Schnippchen n Knips n; j-m ein » schlagen knipse ad En. [ker. schnippeln klippe i smaa Styk-srhnippen knibse. schnippisch knibsk; næsvis. Schnitt tn Snit n; Klip n; Skaar n, Skure c; (vom Getreide) Høst c; (Kleider») Snit n; (Buch») Snitn; (», Bier) “Spids“ c; fig. Profit c; »Handel m Manufakturhandel c; »lauch ^ m Purløg c; »ntuftct n Snitmønster n; »waren //pZ. Manufakturvarer c/pZ.; »wunde s Snitsaar n. Schnitte /* (Brot, Fleisch) Skive c;

Stykke n Smørrebrød.

Schnitter m Høstkarl c; » pZ.

Høstfolk pZ.; »in f Høstpige o. Schnitz-... in Zssgn: »arbeit f ud-skaaret Arbejde n; »6(tnt f Snittebænk c; »fünft f Træskærerkunst c; »messer »r Snit-tekniv c; »werk n = »arbeit. Schnitzel n Afklip n; Papirstrimmel o; Wiener » en Slags Kalvekotelet c.

schnitze(l)n snitte, udskære. Schnitzer m Træskærer, Billedskærer c; S nittekniv c; fig. Fejl, Bommert c.

Schnitzerei f Træskæreri n; ud-skaaret Arbejde n. schnobern snuse. schnodd(e)rig F fløset, flabet, schnöde lumpen; ussel, nedrig; foragtelig.

Schuodigkeit s Lumpenhed, Us-Schnörkel m Snirkel o; (beim Schreiben) Slyng n; Arch. Vo-lut c.

schnüffeln snuse; snøvle; v/a. lugte, opsnuse.

Schnüfflerm Snushane, Spion c; Snøvler c.

Schnupf-... in Zssgn: ».tobftf m Snustobak o; »tabaksdosr f

Snustobaksdaase; »tuch n Lommetørklæde n. [Snusen c. Schnupfen 1. m Snue o. 2. n schnupfen snuse (Tobak). Schnupfer m Snuser c.

Schnuppe fLysetande c; Tyv c i Lyset; (Stern») Stjerneskud n. schnuppern snuse.

Schnur f Snor c; Lidse o. schnür-... in Zssgn: »gera'de a. sno'rlige; der »gerade Gegensatz lige det stik modsatte; »stracks adv. straks, paa Stedet; ».stracks zuwider stik imod.

Schnür-... in Zssgn: ».band n Snøre-baand n; ».boden m (Theater) Snoreloft n; ».brust s, »leib m Snørliv, Korset n; Jtocfj n Snørehul n; »nudel f Pren c; ».schuh m Snøresko c; »senkel m Snøredup c; »stiefel m Snørestøvle c.

Schnürchen n lille Snor c; das geht wie am » det gaar som efter en Snor.

schnüren snøre; binde; (Zimmerei) afsnore; trække paa Snor; sich » snøre sig.

Schnurr-... in Zssgn: »bart m Overskæg n; »Pfeiferei' F / Snurrepiberi n.

Schnurre f Skralde c; fig. Anekdote c, pudsigt Indfald n, morsom Historie c; Farce c. schnurren snurre; (von Katzen) spinde.    [lig.i

schnurrig snurrig, pudsig, løj er-j Schober m (Heu») Stak c, (Getreide») Hæs, Stak o.

Schock n Skok c (eo Stück); fig.

Bunke, Mængde c. schockweise i Skokkevis, schofel ussel; sjofel.

Schöffe m Bisidder, Meddomsmand o.

Schokolade f Chokolade c. Schokoladentafel f Chokoladekage o.

frede.

ter o; Krus n.

[c. 2. f = Schott.

Scholle f 1. Jordklump c; (Eis-) Isflage c. 2. (Fisch) Flynder c.

schon allerede; nok; w lange i lang Tid, længe; „ gut! det er godt!; er wird - kommen hau kommer nok; wenn es w wahr ist selv om det er sandt; selv om saa er.

schön smuk, skøn; rar, behagelig ; tron. net, skøn; ~tn Dan!, danke «,! mange Tak!; bitte vær saa artig; mange Tak; ingen Aarsag!; ^ riechen lugte godt; - schmecken smage godt; Sie haben ~ lachen De kan sagtens le; sich ^ machen pynte sig; eine Schöne en Skønhed.

Schöll'... in Slign: ^druck m Typ. første Side c; ^färbet m Skøn-farver c; sig. Besmykker, Udpynter c; igelst m Skønaand c; ^.pflästerchen n Skønhedsplet c; ^rebitcr m blomstrende Taler c; ^schreibekunst f Skønskrivning, Kalligrafi c; stueret f Galanteri n.

schonen skaane; (Forstw., Jagd) [Skaane.

Schonen n (schwedische Landschaft)

schönen (Wein) klare.

Schoner m 1. Skonnert c. 2. (Decke) Sofatæppe n, Anti-makassar c.

Schönheit f Skønhed c.

Schonung f Skaansel c; Forstw. Fredskov c.

Schonzeit f (Jagd, Fischerei) Fred-ningstid c.

Schopf m Haartop, Tupé c; (der Vögel) Top c.

Schöpf-... in Zfsgn: Jbtuimtlt m Trækbrønd c; ^eimer m Brøndspand c; Pøs c; Jfefle f, löffet m Potageske c; Grydeske, Slev c; ^werk n Øseværk n.

schöpfen øse; Atem w drage Aande, trække Vejret; Hoff-

Deutsch-dänisch.

nung, Mut ^ satte Haab, Mod; Wasser ^ øse Vand.

Schöpfer m Skaber, Ophavsmand c.    [gende.l

schöpferisch skabende, frembrin-j Schöpfung f Skabelse c; Universet; Skabning, Frembringelse c.

Schöppe m s. Schöffe.

Schoppen m (Bier, Wein) Vi Li-[Fjols n. Schöps m Bede o; sig. Fæ, Schorf m Med. Skurv c; (auf Wunden) Roe, Skorpe o; *,« bildung f Skurvdannelse c. schorfig skurvet.

Schornstein m Skorsten o; brand ni Skorstensild c; feger m Skorstensfejer c; haube ^ Røghat c.

Schoß m 1. (-) Skød n; (Rock^,) Frakkeskød n. 2. (^) ^ Skud n, Spire c; Skat, Afgift c. Schoß-... in 3ffgn: 1. (-) ^.hund m, ^Hündchen n Skødehund c; jacke f Jaket o; ^.kind n Skødebarn n; Kæledægge c. 2. (^) ^kelle f Vognmagasin n. Schößling % m Skud n; Spire c (auch sig.).

Schote f 1. $ Bælg c; pi. Kochk. grønne Ærter pi. i Bælgen. 2. sb Skøde n.

Schott n (wasserdichter Verschlag) Skot n.

Schotte l.m Skotte, Skotlænder Schotter m Skærver pi. schottern belægge med Skærver. Schottin f Skotlænderi'nde o. Schottland n Skotland, schraffieren skravere. Schraffierung f Skravering c. schräg skraa; skæv; adv. paa skraa.

Schräge s Skraahed, skraa Stilling c; Hældning, Skraaning c. Schrägenm Buk, Savbuk c; Disk c; Slagterbod c.

21

løs.

Schramme f Skramme, Rift c. schrammen bibringe en Skramme, Rift; v/n. skure, skrabe, schrammig skrammet, ridset. Schrank m Skab n; Dragkiste c. SchrankefSkranke c; Jernbane-bom c; Stakit, Rækværk n; sig. Skranke, Grænse c. schränken lægge over Kors; (e-e Säge) udlægge.

schrankenlos grænseløs; tøjles-[snog c.

Schranze m Hofmand, Hof-schrapen skrabe.

Schraube f Skrue c (auch st). schrauben skrue; höher (niedriger) - skrue i Vejret (ned); den Stil - skrive affektert, opstyltet; j-n - drille En; trække En op.

Schrauben«... in Zssgn: -bohrer m Skrueborn; -bompferm Skruedamper c: -gang m, -gewinde n Skruegang c; -linie f Skruelinie c; -mutter f Møtrik c; -» schlüssel m Skruenøgle c; -« Windung f Skruevinding o; -• zieher m Skruetrækker c. Schreck'... in Zs.'stzgn: -bild n Skræmmebillede n; -gespenst n skrækkeligt Spøgelse n; -» schuß m Skræmmeskud n. Schreck(en) m Skræk, Forskrækkelse c; Rædsel c. schrecken forskrække; opskræmme; afkøle, dyppe i koldt Vand; kuldslaa, lunke; v/n. blive bange, fare sammen.

Schreckens-... tu Zfsgn: -botschaft f Rædselsbudskab n; -Herrschaft ^Rædselsherredørnrne n; -kunde f — -botschaft; -zeit f Rædselstid, Rædselsperiode c. schreckhaft frygtsom; frygtelig, schrecklich frygtelig, skrækkelig, rædsom.

Schrecknis n Rædsel c.

Schrei m Skrig n.

Schrei«... in Zflgn: -hals F m Skrighals, Skraalhals c; -puppe f Skrigedukke c.

Schreib-... in Zffgn: -ärmel m Kontorærme n; -art f Skrive-maade, Stil e; -bedarf m Skri-vematerialier pl.; -(e)buch n Skrivebog o; -feder f Skrivepen, Pen c; -fehler m Skrivefejl c; -gebühr f Skrivergebyr n; -peft nSkrivebog c; -frompf m Skrivekrampe c; Jfunfilet m Kalligraf c; sichrer m Skrivelærer c; -mappe f Skrivemappe c; -Maschine f Skrivemaskine c; -Materialien pl. = -bedarf; -pult n Skrivepult c; -ftubc f Skrivestue c; Kontor n; stafet f Skrivetavle c; Notebog c; -tisch mSkrivebord n; -unterläge f Skriveunderlag n; -Vorlage, -Vorschrift f Forskrift c; -weise f Skrivemaade,Stil c; -zeug n Skrivetøj n. schreiben skrive; - lernen lære at skrive.

Schreiben n Skrivelse c. Schreiber m Skriver c; Afskriver c; Sekretær c.

Schreiberei Skriveri n; Skrivestue c, Kontor n. schreien skrige: skraale. schreiend: -e Farben skrigende Farver.

Schreier m Skrighals, Skraalhals c; sig. Skraaler, Malkontent c.

Schrein m Skrin n; Skab n. Schreiner tn Snedker c. schreiten skride, gaa; fig.%u etwas - skride til noget.

Schrift f Skrift c; Skrift, Værk n; jur. Dokument n; Typ. Kursiv, “Skrift“ c; sämtliche -en samtlige Skrifter pl.

Schrift-..., schrift-... in Zs.-stzgn: -führer m Sekretær c; -gelehrter) m Skriftlærd e; -•

[halten holde Trit. Schritt m Skridt « (auch sig.); -Schritt-..., schritt-... in Zs.-stzgn: -macher m Pacer, Pacemaker c; -messer m Skridt-maaler c; -stein m Flise c; -* Wechsel m Fodslagskifte n; -» weise adv. Skridt for Skridt; -zähler m Skridttæller c. schroff ru, kantet; stejl, brat;

sig. frastødende, barsk, grov. Schroffheit/'Ruhed e; Stejlhede;

sig. Barskhed, Muthed c. Schröpf-... in Zfsgn: -eisen n, -* schnäpper,-schnepperm Blodkop-Sneppert c; -kopf m Blodkop c; j-m -köpfe setzen kopsætte En. schröpfen kopsætte; sig. aare-lade.

[/tø. Aareladning c.

Schröpfnng f Kopsætning c;

Schrot n (Jagd) Hagl pZ., Haglkorn n; (Müllerei) Skraa c; Sten-skærver I,r.; Klædeliste c; (Münze) - und Korn Skrot og Kom; ein Mann von altem (echtem) - und Korn en Mand af den ægte Slags; -beutel m Haglpung c; -brot n groft Brød n; -stillte f, -gewehr n Haglbøsse c; -mehl n (Müllerei) Skraa c;

Revne, Sprække o. [ken.l schrundig kløftet; revnet, spruk-J

kestreg c.

gießer m Skriftstøber o; -• gießerei f Skriftstøberi n; -• fasten m Typ. Skriftkasse c; -• letter m Redaktør o; -leitung f Redaktion e; -mäßig o. ifølge Skriften, bibelmæssig; -seher m Typ. Sætter c; -spräche /" Skriftsprog n; -steller(in s) m Forfatter(i'nde) o; -ftellerei f Forfatterskab n; -ftudt nSkrift n; Dokument n; -Wechsel m Korrespondance c; Noteud-veksling o; -zeichen n Skrifttegn n; -zug m Skrifttræk n. schriftlich skriftlig, schrill skingrende, schrindeu revne, sprække. Schrippe f lille fint Rugsigtebrød n.

-Meißel m Hulmejsel c; -mühle f Knusemaskine c, Skraavaerk n; -säge f Langsav c; -wage f Vaterpas n.

schroten knuse; (Müllerei) grutte, skraa; (Fässer) rulle, vælte. Schröter m Bryggerkarl c; Kyper c; Kældersvend c; (Käfer) Eghjort o.

schrubben skrubbe. [Svaber e.l Schrubber m Gulvskrubbe c; \t>] Schrulle f Grille o, Lune n. schrullenhaft lunefuld, sær. schrumpfen skrumpe lud, (v. Stoff) krybe ind.

Schrunde/'Revne, Kløfte; (Haut-)

Schub \m Skub, Stød n; Bagning, Bægt c; Slag n (Kegler); Transport c ved Politet; -fach n Skuffe o; -karre f, -karren m Trillebør, Hjulbør c; -kärrner w Jordarbejder c med Trillebør; -kasten rir, -tube f Skuffe c; -«tegel m Slaa o.

schüchtern frygtsom, genert, bly.

Schüchternheit f Frygtsomhed, Generthed o.

Schuft m Slubbert c; Skurk, Keltring c.

schuften F slide og slæbe.

Schufterei f Slyngelstreg, Skur-[agtig.

schuftig slyngelagtig, skurk-

Schuftigkeit f Slyngelagtighed c.

Schuh m Sko c; (Maß) Fod e; -absatz w Skohæl c; -anzieher m Skohorn n; -bürste f Skobørste c; -sticker m Skoflikker, Lappe-skomagere; -knopferm Støvleknapper c; -Istbenm Skomager-butik c; -macher m Skomager c; -Plattler m tyrolsk Bondedans c; -Putzer m Skopudser c; -riernen m Skorem c; bibl. Skotvinge c; -foljlt f Skosaal c; -Werk n Skotøj n; -wichse s

[e-

eksercere.

[lig Elev c.

Blanksværte c; -zeug n ----- --toer!.

Schul-..., schul-... in Zssgn: -amt n Skoleembede n; -amtskandidat m Skoleembedskandidat c; -* anstalt/'Skole c; ^arbeit/' Skolearbejde n; -atlas m Skoleatlas n; -ausgäbe f Lektie c; Stil c; -aussehe» m Skoleinspektør c; -ausgabt f Skoleudgave c; -behürde / Skoleinspektion c; Jbefutfj m Skolebesøg n, Skolegang c; Jbtlbunø /"Skoledannelse c; -bud) n Skolebog c; -bleuet m Skolebetjent, Pedel c; -direktor w Rektor c; Skolebestyrer c; -ferien pi. Skoleferie c; -fuchs m Pedant c; -geld n Skolepenge pi.; -« gelehrsamkeit f Skolelærdom c; -gelehrte(r) m Humanist c; --gesetz n Skolelov c; -halter rø Skoleholder c; -Haus n Skolebygning c; atzest n Stilebog c; -jahr n Skoleaar n; -jugeud f Skoleungdom c; -juuøe rn Skoledreng c; -finb n Skolebarn n; Jftttit! a. skulkesyg; -krank-heit f Skulkesyge c; -lehrer m Skolelærer, Lærer c; -mädchen n Skolepige c; -mappe f Skolemappe, Skoletaske c; -meister w Skolemester c; (auf dem Lande) Skolelærer c; -meistern v/a.skolemesterere, hovmesterere; vjn. holde Skole; -Pferd n (Kunst-reiterei) Skolehest c; -pflichtig a. skolepligtig; -Prüfung f Skoleeksamen c; -rat m Skoleraad n; Undervisningsinspektør c; -reiter(in f) m Skolerytter (ske) c; -schiff vi n Skoleskib, Kadetskib n; -stube /" Skolestue c; —» stunde f Skoletime c; stafet f Vægtavle c; -Versäumnis f Skoleforsømmelse c; -Vorsteher w Skolebestyrere; -Wörterbuch n Skoleordbog c; -wesen n

Skolevæsen n; -zucht f Skoletugt c; -zwang m Skoletvang c.

Schuld f Gæld c; Skyld, Fejl c; Synd, Brøde c; -en machen gøre Gæld; es ist nicht meine -, ich bin nicht schuld daran det er ikke min Skyld, jeg er ikke Skyld deri; j-m an etwas schuld geben give En Skyld for noget.

Schuld-..., schuld-... in Lffgn: ^.beladen a. skyldbetynget; -be-Wußt a. skyldbevidst; Jbrtef m Gældsbrevn; -buch n Skyldbog c; -fotberunø f Gældsfordring c; Jjstft f Gældsarrest c; -klage f Stævning c for Gæld; -los o. skyldfri; (an) uskyldig (i); --schein nr, -Verschreibung /" Gældsbevis n, Obligation c; -turmm Gældsfængsel n.

schulden skylde; j-m et. - skylde En noget, være En noget skyldig.

Schulden-..., schulden-... in Zssgn: -frei a. gældfri; -loft f Gældsbyrde c; Tilgung f Amortisation o.

schuldig skyldig; jur. forpligtet; was bin ich Ihnen -? hvor meget skylder jeg Dem? j-m Dan! - sein skylde En Tak; des Todes - sein have fortjent Døden.

Schuldigkeit f Skyldighed, Pligt

schuldigst skyldig, behørig.

Schuldnerin f) m Skyldner, Debitor c.

Schule f Skole c; (QubenO Synagoge o; gelehrte - Latinskole c; (Hohe-) Højskole c, Universitetn.

schulen skole, dressere; X iod-[Begynder c.

Schüler m Discipel, Elev c; sig.

schülerhaft elevmæssig; stymperagtig.

Schülerin f Skolepige, kvinde-

Schulter f Skulder c; Jblatt n

foged c.

[sich „ klø sig.

til Ilden.

Schuster m Skomager c; „junge m Skomagerdreng c. schustern gøre Skomagerarbejde. «Sdjitte 4/ f Trækskib n, Skøjte c. Schutt m Grus, Murgrus n; „• Haufen m Grusdynge c. Schüttboden m Kornloft n. Schüttelfrost m Kuldegysning o. fdjütteln ryste; den Kopf „ ryste [“komme”.

Skulderblad n; J&rctte f Skulderbredde c; „gehänge, „gehenk X n Skulderrem c, Bandoler n; „joch m Skulderaag n; „. klappe & / Skulderklap c; „• wehr & / Skulderværn n. schultern tage paa Skulderen;

das Gewehr „ skuldre Geværet. Schultheiß, Schulze m Sognetmørk.

schumm(e)rig skumrende, halv-schummern skumre, mørkne. Schund m Affald n; sig. Juks, Snavs n.

Schuppe f Skæl n.

Schüppe/Skovl c; „n pl.Kartensp.

Spader pl. schuppen skubbe; (Fische) skælle; Schuppen m Skur n.

Schuppen-... in Zssgn: „flosser tn/pl. Skælfinnefisk c/pl.; „kette & f Hagerem c; „Panzer nr Skælpanser n; „tier n Skældyr n. schuppig skællet.

Schur f Faarekllpning c; Uld, Pels c (af Paar); „$eit/Faare-klipningstid c.

Schür-... in Zfsgn: Zeisen n, „-haken m Ildrage c; „loch n Fyrbul n.

schüren: das Feuer „ rage op i Ilden; den Streit „ fig. puste [rage c.

Schürer m Fyrbøder c: Ild-schürfen skramme, ridse; grave efter Mineraler, schurigeln F pine, plage.

Schurke m Skurk, Keltring c. Schurkenstreich m, Schurkerei f Skurkestreg c. schurkisch skurkagtig, schurren skrabe.

Schurz m Forklæde, Skødskind n; „fell n Skødskind n. Schürze/' Forklæde n (für Frauen), schürzen opkilte, smøge op; knytte, binde.

Schuß m Skud n; Flugt, Fart c;

Jagn; ^ Skudn; (Weberei) Islæt c; Bagning, Bægt c.

Schuß...., schuß-... in Zssgn: „fest st. skudfast; „geschwindigkeit / Skudhastighed c; „recht a. indenfor Skudvidde; „Waffe f Skydevaabenn; „tøeite / Skudvidde e; „wunde f Skudsaar n.

Schüssel f Fad n; Terrin c; (Ge-richt) Ret c; „schrank m Buffet c; „tuch n Viskestykke n; „• wärmer m Tallerkenvarmer c.

paa Hovedet, schütten hælde; spilde; drysse, schüttern skælve, ryste. [Ly n. Schutz m Beskyttelse c; Læ, Schutz-..., schütz-... in Zssgn: „be-fohlene(r) s. Protegé c; „blättern pl. Kokopper pl.; „blech n = Schnmtzblech; „brett n Stigbord n; „brief m Lejdebrev n; „brille f Konservationsbriller pl.; „bündniS n Forsvarsforbund n; „dach n Skærmtag, Halvtag n; „engel m Skytsengel c; „ßcöictn Besky ttelses-omraade n; „geist m Skyts-aand c; „geleit n Eskorte s; „• „heilige(r) s. Skytshelgen c; „» Herr m Skytsherre, Patrone; „Herrschaft f Protektorat n; „• impf ung /'Vaccination c; „lebet n (am Wagen) Forlædern; „los a. ubeskyttet, forsvarsløs; ^litanit m Politibetjent c; „marke/Varemærke n; eingetragene „marke indregistreret Varemærke; „* mauer / Beskyttelsesmur c; „» mittel n Forebyggelsesmiddel,

[sig.

[«•I

2. m Svaber c.

usikker.

Preservativ n; »ort m Fristed, Tilflugtssted n; »rede f Forsvarstale c; »truppe /‘Kolonial-tropperpZ.;.JJomd)tuiig/'Skærm c; »wache & f Bedækning c; »tottffe f Forsvarsvaaben n; »» Wehr f fig. Forsvar n, Dæmning c; »zoll m Beskyttelsestold c; »Zöllner tn Protektionist c.

Schütze 1. m Skytte o; & Jæger c. 2. f Stigbord n; (Weberei) Skyttel c. schützen beskytte; sich » vogte Schützen-... in Zflgu: ».fest n Skyttefest c; »gilde f Skydeselskab, Skyttelav n; ».Haus n Skydehus, Skyttehus n; »» könig m Skyttekonge, Fuglekonge c; »Platz m Skydebane] Schützling m Protegé c. r ' schwabbeln F sludre, sladre. Schwabber sl> m Svaber c. schwabbern \L svabre.

Schwabe 1. f (Insekt) Kakerlak c.

[Dumhed c. Schwabenstreich m dum Streg, Schwäbin f Svaberi'nde c. schwäbisch svabisk. schwach svag; mir wird » jeg daaner.

Schwach«..., schwach-... in Lsign: »herzig a. blødhjertet; »kops m svagt Hoved, Fæ n; »köpfig a. svaghovedet; »sinn m Aandssvaghed c; »sinnig a. aands-svag.

Schwäche f Svaghed c (auch sig.). schwächen svække; forringe. Schwachheit f Svaghed c (a. sig.);

Skrøbelighed c. schwächlich svagelig. Schwächlichkeit f Svagelighed c. Schwächling m Skrantning c; Svækling c.

Schwächung f Svækkelse c. Schwaden m 1. (Getreide») Skaar n; in » liegen ligge paa Skaar.

2. Damp, Taage c; $$ Grubegas c.

Schwadro'n & f Eskadron o schwadronieren F skvadronere, prale.

Schwager nr Svoger c; Postillon] Schwägerin f Svigerinde c. [c.j Schwägcrschaft f Svogerskab n. Schwalbe f Svale c.

Schwall m Strøm c; Ordflom c. Schwamm nr Svamp c; F» drüber! lad det være glemt! schwammig svampet. Schwammigkeit f Svampethed c. Schwan m Svane c. schwanen ane; es schwant mir jeg aner dunkelt, det bæres mig for.

Schwanen-... in Zssgn: »bett n Svaneduns Seng c; »gesang m Svanesang c (auch sig.); »teich m Svanedam c.

Schwang m Sving n; in » brin-gen bringe i Gang, bringe i Mode; tm » sein gaa i Svang, schwanger svanger, frugtsommelig; fig. mit etwas » gehen gaa svanger med noget, schwängern besvangre; fig. befrugte ; Them. mætte. Schwangerschaft/'Svangerskabn. schwank bøjelig; svajende. Schwank m Spøg, morsom Historie c; Farce c. schwanken svaje; vakle; svinge;

være ustadig, være raadvild. schwankend vaklende; ustadig, [tuation c. Schwankung f Svingning, Fluk-Schwanz m Hale c; P Penis c ; »-riemen m Rumperem c; »schraube X f Svansskrue o. schwänzeln logre; svanse; gøre sig lækker.

Schwänzelpfennig m utilladelig Fordel c; »e machen tage, tjene paa Kurven.

schwänzen svanse; drive om; vja.

[Stime c.

[Sværte c.

snyde, tage paa Kurven; die Schule - forsømme Skolen, skulke (af Skole); geschwänzt (be)halet; J ottendedels-, sekstendedels- o. s. v.

Schwäre f, Schwären m Byld c. schwären bulne.

Schwarm m Sværm c; Flok, schwärmen sværme (auch sig.); stimle, stime; kæmpe i spredt Fægtning.

Schwärmer m Sværmer c (au$ Feuerwerk); (Nachtschmetterling) Aftensværmer c.

Schwärmerei f Sværmeri n; Begejstring c; Fanatisme c. schwärmerisch sværmerisk. Schwarte f Svær, tyk Hud c; Svinelædersbind n; gammel Bog c; Landw. Grønsvær c. schwartig tykhudet, schwarz sort; mørk; (Wäsche) smudsig, skiden; j-n - machen sværte En; - auf weiß sort paa hvidt, skriftlig.

Schwarz-..., schwarz-... in Zssgn: gängig a. sortøjet; -blau a. sortblaa; -blech n Jernblik n; -braun a. sortbrun; -brot n Rugbrød n; -gefleckt a. sortplettet; -haarig a. sorthaaret; -holz n Naaletræw; Naaleskov c; -tunst f Sort Kunst c; Sortekunst, Negromantic; -fihiftler m Sortekunstner c; -sauer n Kochk.Kraasesuppe orned Gaase-blod; -schimmel m (Pferd) sort-plettet Skimmel c; -scher m Pessimist c; -seherei f Pessimisme c; -Wald m Granskov c; Schwarzwald npr.; -lötlb n Vildsvin n/pl.

Schwärze f Sorthed c; Mørke n; schwärzen sværte (auch sig.); gøre sort, tilsmudse; indsmugle. Schwärzer m Bagtaler c; Smugler c.

schwärzlich sortagtig, sortladen.

schwatzen snakke; sludre, vrøvle. Schwätzer m, -iu f Vrøvlehoved n; Sladderhank c. [deragtig.] schwatzhaft snakkesalig; slad-J Schwebe f svævende Stilling c; sig. Usikkerhed, Uvished c; in der - sein være uafgjort. Schwebebahn f løftet Jernbane c. schweben svæve; jur. være uafgjort; -be Brücke Hængebro c: -de Schuld svævende Gæld c. Schwede m Svensker c.

Schweden n Sverrig.

Schwedin f svensk Dame o. schwedisch svensk.

Schwefel m Svovl n.

Schwefel-..., schwefel-... in Zffgn: -bad n Svovlbad n; -bande F f Mordbrænderbande o; Pak, Rak n; -faden m Svovltraad c; -» grube f Svovlmine c; -haltig a. svovlholdig; -holz, -Hölzchen n Svovlstik c; -Hütte f Svovlværk n; -säure f Svovlsyre c; -Wasserstoff m Svovlbrinte c. schwef(e)lig svovlagtig; svovlholdig.

schwefeln svovle.

Schweif m Hale o; Slæb n. Schweif-..^, schweif-... in Zffgn: -» steril m Komet c; -wedeln r/n. logre; sig. krybe; ^.wedler m Kryber, Spytslikker c. schweifen strejfe om; via. (Tisch« lerei) svejfe.

Schweifung f Svejfning c. Schweigegeld n Bestikkelse c for at tie stille, schweigen tie.

schweigend tavs; stiltiende, schweigsam tavs, ordknap. Schweigsamkeit f Tavshed, Ordknaphed c.

Schwein n Svin n (auch sig.); (Schule) Blækklat c; -hund m Schimpfw. Svinehund o; -igel m Pindsvin n; sig. Svinebæst n; -igelei f Svineri n.

[c.

Schwelger m Fraadser, Svirebroder c.

Schwelgerei f Svælgeri, Fraad-seri n, Svir c. schwelgerisch overdaadig.

Schwelle /° Dørtærskel c, Dørtrin n; Jernbanesvelle c. schwellen svulme; hovne; sig.

forøges, tiltage, vokse. Schwemme f Vandingssted n; Tømmerflaade c.

Schweine-... in Zssgn: abraten m Svinesteg, Flæskesteg c; -* finnen f/pl. Tinter c/pl.; -fleisch n Svinekød n; -fraß m S vineføde c; -glück n Svineheld 7i: -Hirt m S vinerøgter c; -» koben m Svinesti c; ^Pökelfleisch n salt Svinekød n; -* rüsfel m Svinetryne c; Schlächter tn Svineslagter c; -schmalz n Svinefedt n; -schwarte /* Flæskesvær c; -stall m = ^ koben; -zucht f Svineavl o.

Schweinerei f Svineri, Griseri

schweinisch svinsk, svinagtig. Schweins-... inZs.-sygn: -füße m/pl. Kochk. Grisetæer c/pl.\ -keule f Flæskeskinke c; Vildsvine-kølle c; -kopf m S vinehoved n; -leder n Svinelæder n; -sülze f Kochk. Grisesylte c; -wurst f Medisterpølse o.

Schweiß m Sved c; (Jagd) Blod n; sig. Umage c, Slid n. Schweiß-..., schweiß-... in Zs.-stzgn: -befördernd a. sveddrivende; -fnchs m (Pferd) Svedfuks c; -Hund m (Jagd) Blodhund c; -leder n (am Hut) Svederem c; -mittel n sveddrivende Middel n; -treibend a. = -befördernd; -triefend a. sveddryppende, schweißbar (Schmiede) svejselig, schweißen (Jagd) bløde; via.

(Schmiede) svejse.

Schweiz: die - Svejts. Schweizerin/') mSvejtser(i'nde) Schweizer-... in Zffgn: -degen m Typ. Sætter-Trykker c; -haus, -Häuschen n Svejtserhus n; -» käse m Svejtserost c. Schweizerei f Mejeri n. schweizerisch svejtsisk, schwelen ulme; ose; v/a. Teer -brænde Tjære.

schwelgen leve højt, fraadse; in ct. - svælge i noget.

schwemmen lade svømme; (Pferde) ride til Vands; skylle op; (Holz) flaade.

Schwengel m Pumpestang c; Klokkeknevel c; (am Wagen) Svingel c.

schwenken svinge; (Gläser) skylle; vjn. X svinge, gøre en Svingning; rechts schwenkt! højre sving!

Schwenkung f Svingning c.

schwer tung, svær; vanskelig, anstrengende; (von Zigarren, Getränken) stærk; -er Boden tung Jord c; -er Fehler stor Fejle; -eWunde haardt Saar n.

Schwer-..., schwer-... in Zfsgn: -• fällig a. tung, klodset, ubehjælpsom; -fälligkeit f Tunghed, Klodsethed c; -flüssig a. tungtflydende; -hörig a. tunghør; -Hörigkeit /° Tunghørighed c; -kraft f Tyngdekraft c; -. leibig a. svær, korpulent; -■ mut f Tungsind n; -mutig a. tungsindig; -punkt m Tyngdepunkt n; -wiegend a. tung; sig. vægtig, betydningsfuld.

Schwere f Tunghed c; Vanskelighed c; (Physik) Tyngde c.

schwerlich næppe, vanskelig.

Schwert n Sværd n; -feger m Sværdfeger, Vaabensmed c; -fisch m Sværdfisk c; -griff m Sværdfæste n; -knauf, -knopf m Sværdknap c; -lehen n Mandslen n; -Mie $ f Sværd-

le, bedrage.

lilie, Iris e; ^streich m Sværdslag n.

Schwertel H m Sværdlilie c; 61a-diolus c.

Schwester f Søster c; Jfittb n Søstersøn, Søsterdatter c; liebe f Søsterkærlighed c; mann m Svoger c; ^.sohn m Søstersøn, Nevø c; ^.tochter / Søsterdatter, Niece c.

schwesterlich søsterlig.

Schwieger-... in S fføn: Sviger-..., zB. Zeltern pi. Svigerforældre pi.; ^.mutter f Svigermoder c.

Schwiele f haard Hud c; Vrid-blegn c.

schwielig haardhudet, barket.

Schwiemel m 1. Svimmelhed c. 2. F (auch Schwiemler) Bumler; Solderist c.

schwiemeln F svire, soide.

schwierig vanskelig; sær; genstridig.

Schwierigkeit f Vanskelighed c.

Schwimm-... in Zssgn: ^anstalt f Badeanstalt c; ^an^ug m Badedragt c; JBajftn n Svømmebassin n; abläse f Svømmeblære c (a. der Fische); ^dock n Flydedok c; ^.flosse f (der Fische) Finne e; ^futz m Svømmefod c; -gürte! m Svømmebælte n; --haut f Svømmehud c; -hose f Svømmebukser pi.; -kunst f Svømmekunst c; -lehrer m Svømmelærer c; -schule f Svømmeskole c; -stotz m Svømmetag n; -Vogel m Svømmefugl o.

schwimmen svømme; flyde; -be Ladung svømmende Ladning c.

Schwimmer m Svømmer c; svømmende Dyr n, svømmende Plante c; (Fischerei) Flaad n.

Schwinde ^ Med. Ringorm c.

Schwindel m Svimmelhed c; Bedrag n; Svindel c, Svindleri n.

Schwindel«..., schwindet-... in Zssgn :

-anfall m Anfald n af Svimmelhed; -frei o. svimmelfri; -ge-fühl n Følelse c af S vimmelhed; -geschaft n Svindlerforretning c. Schwindelei f Svindleri n. schwind(e)lig svimmel; svimlende ; svindleragtig, schwindeln svimle; es schwindelt mir jeg bliver svimmel; svindlerisk.

schwindelnd svimlende; svind-schwinden s vinde; forsvinde;

-x, lassen give Slip paa, opgive. Schwindler m S vindler, Bed rager

c.    [c.\

Schwindsucht f Svindsot, Tærings schwindsüchtig svindsottig. Schwinge f Vinge c (auch sig.); Hørskættel c; (Futte r-) Foderkurv c; (Korn-) Sold w. schwingen svinge; (Getreide) kaste; rense; (Flachs) skætte; v/n. svinge; \t svaje. Schwingung f Svingning c. schwirren surre, svirre.

Schwitz.... tu Zssgn: -6ab n Svede-bad n; -kasten m Svedekasse o; -fnt f Svedekur c; finittet n sveddrivende Middel n; østude f Badstue c.

schwitzen svede, transpirere, schwitzig svedt, schwören sværge; bande, schwül lummer; sig. trykkende, beklemt.

Schwüle f Lummerhede c; sig.

Beklemthed, Ængstelse c. Schwulst m (f) Svulst, Hævelse c; sig. Svulst, Bombast c. Schwund m Svind n.

Schwung m Sving n (a. sig.); sig. Flugt o, Liv n.

Schwung-..., schwung-... in Zssgn: -feder f Svingfjer c; straft f Svingkraft c; -rad n Svinghjul n;^bofl a.fig. fuld af Sving; højtravende.

schwunghaft levende, blomstren-

Dages.

de; energisk; ein »er Handel en livlig Handel.

Schwur m Ed c; Gericht n Ed-svorneret, Jury c. sechs 1. seks. 2. Sechs f Sekstal n, Sekser c.

Sechs-..., sechs-... in Zssgn: »etf n Sekskant c; »eckig a. sekskantet; »fach «. seksdobbelt; »» jährig st. seksaarig; »malig a. seks Gange gentagen; »mono« tig «. seks Maaneders; ^Pfänder & m Sekspundinger c; »-spännig st. med seks Heste for; ».stell i g st. sekscifret; ».ständig a. seks Timers; ».tägig a. seks [ender c. Sechser ru Seksere; (Jagd) Seks-sechserlei seks Slags, sechste (der, die, das) sjette, sechstehalb halvsjette.

Sechstel n Sjettedel c. sechstens for det sjette, sechzehn seksten; ».te (der, die, das) sekstende; ».teils for det sekstende.

Sechzehntel n Sekstendedel e; ».

note J f Sekstendedelsnode c. sechzig tresindstyve, tres. Sechzigerin/')»» en tresindstyve-aarig.

Sede'z n Typ. Sedes c.

See 1. f Hav n, Sø c; \t Bølge, Sø e; zur » til Søs. 2. m Indsø, Sø c.

See«..., see-... in Zflgn: ».bad n Søbad n; »6 or m Søbjørn e; F fig. alter »bär gammel Ulk c; »barsch m (Fisch) Bars c; ».beschädigt a. havareret; »beschadigung 8ø-skade c, Havari n; ».dienst m Tjeneste c til Søs; »einhorn n Narhval c; »fahrer m Sømand, søfarende c; ».fahrt f Sørejse c; st Søfart c; »fisch»» Havfisk, Saltvandsfisk c; »fischerei f Havfiskeri n; »srachtbrief m Konossement n; ».gong m Sø-

gang c; »gefecht n Søtræfning c; »genmtbe n Søstykke n; »« gras ^ h Tang c; ».hasen m Søhavn, Havnestad c; ».handel m Søhandel c; »held m Søhelt o; ».Herrschaft f Herredømme n til Søs; »hund m Sæl, Sælhund c; ».kadett m Søkadet c; »kadetten« schule /" Kadetskole c; »kalb n = »hund; »karte f Søkort n; »• kennung st f Landkending o; »krank st. søsyg; »krankheit f Søsyge c; »krieg m Søkrige; »kunde st f Sømandsskab n; »land n Sjælland; Zeeland; »• leuchte f Fyrtaarn n; Lanterne c; »leute pZ. Søfolk pi.; »mann m Sømand c; »männisch a. sø-mandsagtig, Sømands-;    ».

manntzhaus n Sømandshjem n; »mannskunft f Navigation c; »meile f Sømil c; »offizier m Søofficer c; »raub m, »rauberei f Sørøveri n; »räuber m Sørøver c; »recht n Søret c; »reise f Sørejse c; »rofc^ /" Aakande c; Nøkkerose c; »schaden m Havari n; »schiff n Søskib n; »• sch lacht f Søslag n; »schlänge f Søslange c; fig. Avisand c; »schule /■ Navigationsskole c; »soldat m Marinesoldat c; »spräche f Sømandssprog n; »stadt f Søstad c; »stück n = »• gernälde; »tang ^ m Havtang c; »tier n Havdyr n; »tonne \t f Bøje e;»triften s/pi. Strandingsgods ro; »tüchtig a. sødygtig; »untüchtig st. usødygtig; »valk ro Mandskab n, Besætning c; søfarende Folk n; »warte f Marineobservatorium n;»tonrtg adv. ad Søen til, til Søs; »Wasser ro Søvand, Havvand ro; »weg m Søvej c; »wesen ro Søvæsen n; »Zunge f (Fisch) Tunge c.

Seele f Sjæl c (auch einer Kanone, eine- Herings).

Sehn-..., sehn-... in Zffgn: -sucht f Længsel c; -süchtig a. længselsfuld.

ter noget.

Seelen-..., seelen-... in Zffgn: -amt n Sjælemessec; ^crngft/"Sjæleangst c; -fro'h st. sjæ'leglad; -grüße f Sjælestorhed o; -heil n Sjælefrelse c; -Hirt m Sjælehyrde c; finesse f Sjælemesse c; -rutje f Sjælero o; -vergnü'gt ----- -froh; -Verkäufer m Slavehandlere; Hververe; st Nøddeskal c; -Wanderung f Sjæle-vandringe; -tonrmerF tn Fichu, “Sjælevarmer“ c.

Seelens-..., seelens-... in Zffgn: -• gut ejegod; -güte f Ejegodhed c.

Seelsorge f Sjælesorg c.

Seelsorger m Sjælesørger c.

Segel n Sejl n; bie - aufziehen hejse Sejl.

Segel-..., segel-... in Mø«: -tioot n Sejlbaad c; pfählt f Sejltur c; fertig, -klar a. sejlklar; --macher rn Sejlmager c; -regatta f Kapsejlads c; -schiff n Sejlskib n; -sport tn Sejlsport c; -stange f Raa c; -tau n Skøde n; -tuch n Sejldug n; -werk n Sejl, alle Sejl jtZ.

segeln sejle.

Segen m Velsignelse o; Bøn c.

Segens-..., segens-... in Zffgn: -* reich a. velsignelsesrig;-wünsch tn Velsignelse c.

Segler tn Sejler c, Skib n.

segnen velsigne.

Segnung f Velsignelse o.

Seh-... in Mg«: -traft/* Synsevne o; -nerv tn Synsnerve c; -vermögen»»—-kraft; -weite/'Synsvidde c.

sehen se, øjne; auf et. - se paa, lægge Vægt paa noget; auf die Straße - vende ud til Gaden; nach et. - se efter, sørge for, tage sig af noget; sich - lassen lade sig se; gaa an, passere.

Sehenswürdigkeit /'Seværdighed

Seher tn Seer, Profet c; -blick tn profetisk Blik n; -gabe f profetisk Evne c.

Math. Korde c. Sehue f Sene c; Buestreng e; sehnen: sich nach et. - længes ef-[inderlig. sehnlich længselsfuld; (v. Wunsch) sehr meget, saare, Særdeles; gar - overmaade meget, seicht (v. Wasser) lav, gründ; fig.

overfladisk, flov.

Seichtheit, Seichtigkeit /'Grundet-hed c; fig. Overfladiskhed o. Seide f Silke c.

Seidel n Krus n.

seiden af Silke, Silke-. Seiden-..., seiden-... in Zssgn: -• artig «. silkeagtig; -ban m Silkeavl c; -fabrif/" Silkefabrik o; -faden m Silketraad c; -fårtier tn Silkefarver c; -garn n Silkegarn n; -glanz m Silkeglans o; -handeln» Silkehandel c; -hund m Silkepudel c; -Papier n Silkepapir n; -raupe f Silkeorm c; -sam(me)t tn Silkefløjl n; -schwänz tn (Vogel) Sidensvans, Silkehale o; -stofs tn Silketøj n; -Wurm tn = -» raupe; -züchter tn Silkeavler c. Seife f Sæbe c. seifen indsæbe; sæbe af. Seifen-..., seifen-... in Zffgn: -artig o. sæbeagtig; -blase f Sæbeboble o ; -kraut H n Sæbeurt c; -lauge f Sæbelud o; -steder m Sæbesyder c; -fieberet f Sæbesyderi n; -stein tn Sæbesten, Fedtsten c; -Zäpfchen n Med. Sæbeprop c. seifig sæbeagtig; sæbet.

Seihe f Filter n, Si c; Bundfald u; -Papier n Filtrerpapir n; -» trichter m Filtrertragt o; -tuch n Siklæde n.

seihen filtrere, si.

Seil n Tov, Reb n; Line c; Skagle c; -Bahn A f Tovbane c; -tänzer(in f) m Linedanser-(i'nde) c; -werk n Tovværk n. Seiler m Rebslager c; -bahn f Reberbane c; -rad n Rebslagerhjul n; -waren f/pl. Rebslagervarer c/pl.

Seilerei f Rebslageri n.

Seim m Honningsaft o; Planteslim c; Bygsuppe c. seimig slimet, tyk, jævn. sein 1. v/n, være; ich bin es det er mig. 2. Sein n Tilværelse, Eksistens c.

sein (-e, -), seiner (seine, seines), seine, seinige (der, die, das) pron. hans, hendes, dens, dets, sin, sit; das Seinige hans (sin) Ejendom; die ©einigen hans (sine) Slægtninge, seinerseits fra hans (sin) Side;

paa hans Vegne, seinesglei chen hans (sine) Lige. seinet-halben, -wegen, -willen for hans Skyld; paa hans Vegne, seit siden; - lange i lang Tid; -de'm siden den Tid, siden; -* he'r fra den Tid af, siden; hidtil; -he'rig hidtilværende; —• wärts til Siden; fra Siden. Seite f Side c (auch eines Buches); - an - Side om Side; auf die -bringen skaffe til Side; bie linke (rechte) - eines Stoffes Vrangen (Retten).

Seiten-... in Zsign -. -abriß m Profil c; -angriff X m Flankeangreb n; -anficht f Sidefa<?ade c; Profil c; -erbe m Sidearving c; -flügel m Sidefløj c; -gaffe f Sidegade c; -gespräch n afsides Replik c; -gewehr X n Side-vaaben n: -hieb m Sidehug n (auch fig.); -lehne f Armstød n; -linie f Sidelinie c; -rand m Margen c; -schmerz m Sting n i

Siden; Pleuralgi c; Sprung m Sidespring n; -stechen n = —» schmerz; -stud n Sidestykke n (a. sig.); -tür f Sidedør c; sig. Udvej c; -verwandte(r) s. Slægtning c i Sidelinien, seitens fra... Side; - der Negierung fra Regeringens Side. seitlich Side-; adv. til Siden. Sekretär m Skriver, Sekretær c;

(Möbel) Sekretær c.

Sekt m tør Vin c; Champagne c. Sekte f Sekt c.

Sektierer m Sekterer o.

Sektion X f Sektion, Deling c;

Med. Dissektion, Obduktion c. Sekunda f næstøverste Klasse c (i Latinskolen).

Sekunda'»er m Elev c i næstøverste Klasse.

Sekundant m Sekundant c. Sekundärbahn A f Lokalbane c. Sekunde f Sekund n. sekundieren sekundere.

Selb-..., selb«... in Zsign: -a'nder selvanden; -ständig a. selvstændig; -stäudigkeit f Selvstændighed c. selber: ich - jeg selv. selbst 1. selv; er -han selv; von - af sig selv; adv. selv, endog. 2. Selbst n Selv, Jeg n. Selbst»..., selbst-... in Zssgn: Züchtung f Selvagtelse c; Jbefletfuiig f Selvbesmittelse c; -behcrr-schung f Selvbeherskelse c; -» Bestimmung f Selvbestemmelse o; -betrug m Selvbedrag n; -• bewußt a. selvbevidst; -bewußt« fein n Selvbevidsthed c; -ein-schätzung f Selvangivelve c (til Skat); -erhaltung f Selvopholdelse o; ^.erhaltungstrieb m Selvopholdelsesdrift c; -fahrer m Selvejerkøretøj n; Automobil n; -genügsam o. selvtilfreds; -gespräch n Enetale, Monolog c; -herrlich o. autokratisk,

[ritet c.

[c.

[gut c.

[Døden.

[ned) c.

suveræn; -Herrscher tn Selvhersker c; -hilse f Selvhjælp c; Selvforsvar n; -kosten-preis m Indkøbspris c; planter tn Selvlyd, Vokal c; -tob n Selvros c; -los o. uegennyttig; -losigkeit f Uegennyttighed c; -tnorb m Selvmord tt; -morder m Selvmorder c; ^fud^t /"Egenkærlighed, Egoisme c; -süchtig o. egenkærlig, egoistisk;-totig a. selvvirksom; -tätigkeit f Selvvirksomhed c; -Überhebung f Selvovervurdering c; ^Verleugnung f Selvfornægtelse o; -verständlich a. selvfølgelig; --vcrtrauen n Selvtillid c; ^.vertrauend o. selvtillidsfuld. selbstisch egenkærlig, egoistisk. Selekta f Eliteklasse, øverste Klasse c.

selig salig; mein Vater -(er) min salig Fader; Schmidt fei. Witwe Schmidt’s Enke; -sprechen erklære for salig.

Selig-... in Zssgn: -macher tn Salig-gører, Frelser c; -sprechung f Beatifikation c.

Seligkeit f Salighed c.

Sellerie ^ tn (/") Selleri c; -snotte f Selleriknop c. selten sjælden.

Seltenheit f Sjældenhed c; Ra-Selterwasser n Seltservand n. seltsam selsom, besynderlig, løjerlig, sær.

Seltsamkeit f Selsomhed o. Semikolon n Semikolon n. Seminar n Seminarium n. [n. Semmel f Simle c, Franskbrød Senator tn Senator c.

Send-... in Zssgn: -bote tn Sendebud n; -brief tn, -schreiben n Sendebrev n; Rundskrivelse c. senden sende.

Sendung f Sending c; Sendelse Senf tn Sennep c; F sig. seinen -dazugeben give sin Besyv med;

Jmctjfe f Sennepskrukke c; --korn n Sennepskorn tr; -Pflaster n Sennepskage c. sengen svide, svie; - und brennen skænde og brænde, sengerig sveden; F die Sache ist (riecht) - der er noget muggent ved den Sag.

Senk-..., senk-... in Zssgn: -Met \L n Lod n; -grube f Kloakbrønd c; Latrinkule c; -stiften m Sænkekasse c; -loch n Gärtn. Plante-huln; -nabel /"Sonde c; Trække-naal c; -rebe f Vinstokaflægger c; -recht a. lodret; -retS n Aflæggere; -tøege/" Flydevægt

Senkel tn Snørebaand n; -nadel f Trækkenaal c; -stift tn Snøredup c.

senken sænke,nedsænke; Gärtn. aflægge; sich - sænke sig, dale, synke.

Senker ^ tn Aflægger c.

<5eufung/?Nedsænkning c; Sænkning, Lavning c.

Senn, -e tn Alpehyrde, Sæter-

Sennerin, Sennin f Sæterpige c.

Sennhütte f Sæterhytte c.

Sensa'l tn Mægler c.

Sensarie /" Kurtage c.

Senfe f Le c.

Sensenmann tn Lemand c; sig.

Sente'nz f Sentens c.

Sepia f Zool. Blæksprutte c; (Farbe) Sepia c.

September tn September(maa-

Septe'tt J' n Septet c. [oven).

® e'ptimo f syvende Klasse c (fra

Serbe tn Serber c.

Serbin /" Serberi'nde c.

serbisch serbisk.

Sergeant X tn Sergent o.

Serum n Serum n.

Service n Service n.

servieren (den Tisch) dække; (das Essen) servere; varte op.

Serviette f Serviet c.

get.

[oven).

Servietten-Halter, -ring m Serviet-baand n, Servietring c.

Servis X m Kvarterpenge pi. Sessel m Stol, Lænestol o. seßhaft bosiddende.

Session f (Parlament) Møde n; Samling c.

Setz.... in Zssgn: -kier n/pl. Aochk. Spejlæg n/pl.; -kasten m Typ. Skriftkasse c; -linie f Typ. Sættelinie c; -Maschine ^ Typ. Sættemaskine c; -reis ^ n Aflægger c; -teich m Sættedam c; -wage f Vaterpas n. setzen sætte; den Fall - sætte, antage det Tilfælde; ein Lied -J' sætte Musik til en Sang; Zunge - kaste Unger; Typ. sætte; sich - sætte sig ned; sig. nedsætte, bosætte sig; bundfælde sig; (bon Gebäuden) sætte sig; sich mit j-m auseinander^ slutte Forlig med En; v/imp. es setzt der vanker; v/i. über etwas - springe, sætte over no-sSetzerei f Sætteri n. Setzer m Typ. Sætter o; -saal m, Setzling m Sættefisk c; 4 Aflægger, Stikling c.    [c.l

Seuche f Sot, Smitsot, Epidemi) Seuchen-..., seuchen-... in Zssgn: -• artig a. epidemiagtig; -frei a. fri for Epidemi; -herd m Smit-sotens Arnested n; -stoff m Smitstof n. seufzen sukke.

Seufzer m Suk n.

Se'xta f sjette Klasse c (fra Sexte'tt «T n Sekstet c. sezieren dissekere, obducere. Shaml (schäl) s. Schal, sich sig; hinanden, hverandre. Sichel f Segl, Krumkniv c; (Mond-) Halvmaane c, Ny, Næ [lig-

sicher sikker, vis; tryg; paalide-Sicherheit f Sikkerhed, Vished c; Garanti c; Tryghed s.

SicherheitS-... in Zssgn: -arrest m Varetægtsarrest, Politiarrest c; -ausschuß m Velfærdskomité c; -haft s — ».arrest; -leistung f Sikkerhedsstillelse, Kaution o; -Maßregel f Sikkerhedsforanstaltning c; -nadel f Sikker-hedsnaal c.

sicherlich sikkert, sikkerlig.

sichern sikre; bringe i Sikkerhed; betrygge; tilsikre.

Sichgehenlassen n Letsind n; Løssluppenhed c.

Sichler m Høstkarl o.

Sicht f Synn; d, Sigten; K Sigt c; Wechsel auf - Sigtveksel c.

sichtbar synlig; øjensynlig, aabenbar; visibel.

Sichtbarkeit /'Synlighed o; Øjensynlighed c.

sichten si, sigte; rense; udsøge.

sichtlich synlig, kendelig.

sickern sive, dryppe; (von Fässern) lække, rinde.

sie 1. hun, hende, den, det, pi. de,dem. 2.<Sie De,Dem; 3.Sie f (Vögel) Hun c.

Sieb n Si, Sigte c, Sold n; Harpe c; -beutel m Sigtepose c; Melsigte c; -macher m Sigte-mager o; -mehl n Sigtemel n; -tud) n Siklæde n; Sigtedug c.

sieben si, sigte; harpe.

sieben syv.

Sieben f Syv, Syver e, Syvtal n; böse - arrig Kælling,Xantippe o.

Sieben-..., sieben-... in Zssgn: -eck n Syvkant o; -eckig o. syvkan-tet; -fad), -faltig a. syvfold, syvdobbelt; -gestirn n Syv-stjernen; -Hu'gelstadt f de syv Højes By (Rom); -jährig a. syvaarig, Syvaars; -mal adv. syv Gange; -mulig a.syv Gange gentagen; -sa'chen Fpi. Pakke-nelliker pi.; -schläfer m Zool. Syvsover c (a. sig.); -stellig o. syvcifret.

[seng c.

[c.

siebente (der, die, daS) syvende;

„ns for det syvende.

Siebentel n Syvendedel e. siebzehn sytten, siebzig halvfjerds(indstyve). Siebziger(in/") mhalvfjerdsinds-tyveaarig c. siech syg, sygelig.

Siechbett n Sygeleje n, Sotte-sikchen være sygelig, skrante;

bal)in„ hensygne.

Siechenhaus n Sygehus n. Siechling c Skrantning c. Siechtum n Sygdom, Sygelighed] Siede-..., siede«... in Zssgn: „grad, „punft m Kogepunkt n; „heiß a. koghed; „Hitze f Koghede c; „Meister m Formand c i et Sy-deri; „pfamu/’Saltpande, Sukkerpande c; „salz n Kogsalt n. sieden koge, syde; vja. koge. Siederei f Syderi, Kogeri n.

Sieg m Sejr c; den „ davontragen vinde Sejr, gaa af med Sejren. Siegel n Segl n; Signet n; sig. Præg n.

Siegel-..., siegel-... in Zsign: „be-wahrer m Seglbevarer c; „lack m (n) Segllak, Lak n; „los a. uforseglet; „ring m Signetring c.

siegeln forsegle.

Siegelung f Forsegling o. siegen sejre.

Sieger m Sejrherre c.

Sieges«... in Zs.'segn: „anfzug m Triumftog n; „bogen m Triumfbue, Æreport c; „feter f Sejrsfest c; „göttin f Sejrsgudi'nde o; „kranz m Sejrskrans c; „« palme f Sejrspalme c; „preis m Sejrspris c; „fanle f Sejrsstøtte c; „zeichen n Sejrstegn n, Trofæ c; „zug tn Sejrstog n. siegreich sejrrig.

Siel m («) Stenkiste c; A Gennemløb n; Afløbsrende, Kloak c; Digesluse c.

Siele f Sele c; (am Pferdegeschirr) Bringetøj n.

Sielengeschirr n Seletøj n.

Signa'l n Signal n.

signalisieren signalisere.

Silbe f Stavelse c.

Silbe»-...inZssgn: „mesiung f Pro-sodi c; „rätsel n Stavelssegaa-de, Karade c; „stech er m Ordkløver c; „tremtmiQ f Stavelsedeling o.

Silber n Sølv n; Sølvtøj n.

Silber-..., silber-... in Zs.-stzgn: „arbeit f Sølvarbejde n; „artig a. sølvagtig; „blies X w* Sølvblink, Bliksølv n; Jbrnut f („» bräutigamm) Sølvbrud(gom) c; „bienet w Sølvpop c; „färben, „farbig a. sølvfarvet; „fuchs m Sølvræv c; „gehalt m Sølvge-halt o; „gerät, „geschirr n Sølvtøj n; „haltig a. sølvholdig; „» kammer f Sølvkammer n; „-klang m Sølvklang c; „münze / Sølvmønt c; „pappel H /* Sølvpoppel c; „schmied tn Sølvsmed c; „schrank m Sølvskab n; „Währung f Sølvmøntfod c; „Waren flpl. Sølvvarer c/pl.; „-wert m Sølvværdi c; „zeug n=\

silbern af Sølv, Sølv-, [„gerät.)

Silo m Silopakhus n.

Silvesterabend m Nytaarsaften c.

simpel simpel, ligefrem; enfoldig.

Simpel m Fjols n.

Sims m (n) Gesims c; Hylde o.

Sing-... in Zs.-stzgn: „akademie f Syngeskole c; „fang F m daarlig Sang c; Klingklang c; „spiel n Syngespil n; „stimme f Sangstemme e; „uhr f Sangværk n; „Vogel m Sangfugl c; „weise f Melodi c.

singbar syngelig, sangbar

singen synge.

Singrün ^ n Singrøn e.

Si'ugular m Singularis o, En-kelttal n.

[c; Slæng n.

[dig.

sinken synke; falde, dale; den Kopf ru lassen hænge med Hovedet; den Mut nu lassen tabe Modet ; die Stimme - lassen sænke Stemmen.

Sinn tn Sans c; Forstand c ; Sind n; Mening, Betydning c; Tanke c; sich etwas aus dem -e schlagen slaa noget ud af Tankerne ; nicht bei -en sein ikke være rigtig klog; nach meinem - efter mit Hoved; von -en sein være fra Forstanden; viel Köpfe, viel -e saa mange Hoveder, saa mange Sind.

Sinn-..., sinn-... in Zsigtt: -bild n Sindbillede, Symbol n; -bildlich a. sindbilledlig, symbolsk, -gedicht n Epigram n; -los o. meningsløs; sanseløs; taabe-lig, gal; -löpgfeit f Meningsløshed c; Taabelighed c; -» pflanze f Mimose c; -reich a. sindrig; forstandig; aandrig; -spruch m Tankesprog n, Sentens c; -verwandt a. synonym.

finnen tænke, grunde.

Sinnen-... in Møn: -genutz tn, -lust f sanselig Nydelse c; -» mensch tn sandeligt Menneske n; -rausch, -taumel tn Sanserus c; -reiz m S ansepirring c; --täuschung f Sansebedrag n; --Welt f Sanseverden c.

Sinnes-... in Mg»: -anderung f Sinsforandring c; -art f Tæn-kemaade, Karakter c; -organ n Sanseorgan n.

finnig forstandig; tankefuld.

sinnlich sanselig; legemlig, reel.

Sinnlichkeit f Sanselighed c.

sintemal(en) eftersom, saasom.

Sinter tn Sinter, Drypsten c.

sintern sive, dryppe; $$ sintre sammen.

Sintflut f stor Vandflod, Syndflod c.

Sippe,Sippschaft /'Familie,Slægt

Sirup tn Sirup e. sistieren standse; arrestere.

Bitte f Skik, Bruge; Sædvane c; gute -n gode Sæder. Sitten-..., sitten-... in Zffgn: -bild, -gemälde n Kulturbillede n; -• gesetz n Morallov c; -lehre f Morallære, Moral c; -los a. umoralsk, usædelig; -losigkeit f Umoralitet, Usædelighed c; -Polizei f Sædelighedspoliti n; -Prediger tn Moralprædikant c; -richter tn Moraldommer c; -• spruch tn Moralgrundsætning c; -streng a. strengt moralsk; -. verbrechen n Sædelighedsforbrydelse c; -verderbend a. demoraliserende; -Verderbnis f Demoralisation c; -zeugnis n Vidnesbyrd n for hæderlig Vandel.

Sittich m Papegøje c. sittig velopdragen; beskeden; ærbar.

sittlich sædelig, moralsk. Sittlichkeit f Sædelighed, Moralitet c.

Sittlichkeits-... in Møn: -gefühl n Anstændighedsfølelse c; -. verbrechen n Sædelighedsforbrydelse c. sittsam ærbar; sædelig, anst.æn-Sittsamkeit f Ærbarhed c.

Sitz m Sæde n (auch sig.); Plads c; Bopæl c, Hjemsted n; Stolesæde n; Stol c; -bad n Sædebad n; -bein n Anat. Sædeben n; --fleischn: 5 kein -fleisch haben ikke kunne sidde længe stille; -» stange f Pind c i Fuglebur. sitzen sidde    holde Møde;

sidde (i Fængsel); -bleiben blive siddende; ikke blive gift; (auf dem Balle) sidde over; eine Beleidigung auf sich - lassen lade en Fornærmelse sidde paa sig; -de Lebensweise stillesiddende Liv n.

saavel ... som, baade ... og; -oder - saadan eller saadan; alligevel; - - saa lala; toie-? hvordan det?; ach -! naa saaledes !; ein Herr Soundso en Er. den og den. 2. qj. hvis, om; -Gott Will om Gud vil. 3.pron. (t) som. 4. in Zs.-stzgen: -ba'ld saa snart; -da'nn de'rpaa, saa; -e'ben nylig, for lidt siden; -fe'rn saafremt, for saa vidt; -fo'rt straks, paa Øjeblikket; -ga'r endog, endogsaa; -glei'ch straks; -mi't, -na'ch a'ltsaa, følgelig; -wei't saa langt; for saa vidt; -wo'hl saa vel; -wohl ... als auch saavel ...som, baade (machen kradse af.

[vand n.

[Grad.) i den)

Sitzung f Møde n; (Parlaments-) Session, Samling o. sizilia'nisch siciliansk.

Skala f Skala e.

Skalde m Skjald c.

Skanda'l m Skandale c; Forargelse c; Spektakel n. skandinavisch skandinavisk. Skapnlier n Skapular, Aksel-skrud n.

Skat m (n) Kartensp. Skat e. Skelett n Skelet n, Benrad c. Ski tu Ski c; -laufet m Skiløber c.

Skizze f Skitse c. skizzenhaft skitseagtig, skizzieren skitsere.

Sklave wr Slave c.

Sklaven-..., sklaven-... in Zssgn: -Handel m Slavehandel c; -= Händler m Slavehandler c; -. mäßig o. slavisk; -schiff n Slaveskib n.

Sklaverei f Slaveri n.

Sklavin f Slavinde c. sklavisch slavisk.

Skorbu't m Med. Skø'rbug c. Skorpio'u m Skorpion o. Skripturen fjpl. Skriftstykker, Papirer n/pl.; jur. Akter pl. Skrofeln fjpl. Med. Skrofler, Kirtler pl.

skrofulo's skrofuløs, kirtelsvag. Skrupel m Skrupel, Betænkelighed c.    [nende.l

skrupulö's skrupuløs, nøjereg-J Slawe m Slaver c. slawisch slavisk.

S. M. Abk. für Seine Majestät. Smara'gd m Smaragd c. so 1. adv. saaledes, saadan; saa; ein - guter Mensch saadant et godt Menneske; - (et)was saadant noget; - sehr saa meget; - sehr auch hvor meget end; wenn du das glaubst, - irrst du dich naar du tror det, (saa) tager du fejl; - ... wie

Deutsch-dänisch.

- og.

Socke f Sok c; F sich auf die -N Sockel m Sokkel c.

Soda f Soda c; -Wasser n Soda-Sodbrennen n Halsbrynde c. Sofa n Sofa c.    [Drik e.j

Soff Pro Drukkenskab c; Slurk,) Söffe! F vi Dranker c.

Sohle f Saal, Fodsaal, Skosaal c; Lavning, Sænkning c. Sohlleder n Saalelæder n.

Sohn m Søn c; der verlorne -den fortabte Søn.

Sol-... in Zssgn: Jbab n Saltbad n; -ein Æg n, kogt i Saltvand; -quelle f Saltkilde c. Solawechsel O m Solaveksel c. solch saadan, slig. solchergestalt saaledes; solcherlei saadan, af den Slags. Sold m Sold, Lønning, Løn c. Soldat m Soldat c.

Sold aten-... in Zssgn: -geist m militær Aand c; -Herrschaft f Militærherredømme n; -kind n Soldaterbarn n; -Mütze f Felthue c; -Pflicht /‘Værnepligt c; seiner -Pflicht genügen aftjene sin Værnepligt; -stand m SoL daterstand o; -zucht f Mandstugt, Disciplin c.

22

[sat.

drikker).

[dags-.

Sted.

soldatisch soldatermæssig. Söldling, Söldner m Lejesvend c; Söldlinge, Söldner zir. Leje-tropper pl.

Sole f Saltvand n. solid solid; sikker; (v.Personen) solida'risch solidarisk.

Soli'st m Solosanger, Solospiller, Solist o.

Soll K n Debet c; Befaling o. sollen skulle; er soll trinken han skal drikke (man siger, at han [Loft n.

Söller m Altan, Svalegang c; Solo n (Kartenspiel; J¹) Solo; -« stimme f Solostemme o; stanzer m Solodanser c.

Sommer m Sommer c; im -om Sommeren; -fabcn m/pl. Sommerspind n, flyvende Sommer c; -ferien pl. Sommerferie c; -flecken m Fregne c; -frische f Landophold n; Landsted n; -frischler m Landligger c; -getreide n Sommersæd c; -laden m Persienne o; -feite f Sydside, Solside c; -» sprosie/'— -flecken; -vergnügen n Sommerforlystelse c. sommerlich sommerlig, sommern: es sommert det bliver Sommer; (auch sömmern) sole; Vieh - holde Kvæget ude (paa Græs).

Sonde f Med. Sonde c. sondernden;-glei'chenudenLige, mageløs.

Sonder-... in Zssgn: -ausgäbe f Separatudgave c; -interesse n Særinteresse c; -vermögen n Jur. Separatformue c; -zug S m Særtog n.    [sær. i

sonderbar besynderlig, underlig,] Sonderbarkeit f Underlighed, Særhed, Besynderlighed o. sonderlich ualmindelig, betyde-

lig.

Sonderling m Særling c.

sondern 1. ej. men. 2. vja. sondre ; adskille.

sondieren sondere.

Sonett n Sonet c.

Sonnabend tn Lørdag c.

Sonne f Sol o.

sonnen sole.

Sonnen-..., sonnen-... in Zs.-stzgn --aufgang m Solopgang c; -bahn f Solbane, Ekliptik o; -blick m Solblink, Solglimt n; -blume f Solsikke c; -dach, -deck \t» n Solsejl n; -finsternis f Solformørkelse c; -fleck m Solplet c; Fregne c; -hell a. solklar; -» jähr n Solaar n; -klar a. fig. soleklar; -schein m Solskin n; -schirm m Parasol c; -feite f Solside c; -stäubchen n Solstøv n; -stich m Solstik n; -strahl m Solstraale c; -Uhr f Solur n; -Untergang m Solnedgang c; -wende f Solhverv n; -zeigerm Solviser c; -zelt n Soltelt w, Markise c.

sonnig solbeskinnet; solrig.

Sonntag m Søndag c; (des) -8 om Søndagen.

sonntäglich hver Søndag; Søn-

Sonntags«... in Lssgn: -jäger m Søndagsjæger c; -kind n Søndagsbarn n; -reiter m Søndagsrytter c; -schule/'Søndagsskole c.

soun(en)verbrannt solbrændt.

sonst ellers; fordum; forøvrigt; - etwas noget andet; ellers noget; - nichts ikke andet; -niemand ingen anden, ellers ingen; - nirgends intet andet [forrig.

sonstig øvrig, anden; tidligere,

Sorg...., sorg-... in Zflgn: -salt s Omhu, Omhyggelighed c; -• fattig a. omhyggelig, agtpaa-givende; -lo8 o. sorgløs; ligegyldig ; ubekymret; -losigkeit f Sorgløshed c; Ligegyldighed c.

pagnon c. [lig, affældig.) spack (von Fässern) læk; fig. skrøbe-j spähen spejde; spionere.

Späher tn Spejder c; Spion c. Spalier n Espalier n; „obst n Espalierfrugt c.

Spalt tn, „e f Spalte, Revne, Sprække c; Kløft c; Typ. (nur „e f) Spalte, Kolumne c. [lig. spaltbar som kan kløves, spaltespalten spaltes, revne; v/a. spalte, kløve; sich „ dele sig; fig. adsplittes, skille sig.

Spaltung f Spaltning, Deling c;

fig. Uenighed, Splid c.

Span tn Spaan c; fig. Späne pi.

Strøtanker pi.

Spanferkel n Pattegris c.

Spange f Spænde n, Agraf o. Spanio'l tn spansk Snustobak c. spanisch spansk; „esRo hr Spanskrør n; „e Fliege Spanskflue c.

©orge f Omsorg, Omhu o; Bekymring c; Sorg c; für et. „ tragen drage Omsorg, sørge for noget.

sorgen (um) være bekymret, ængstelig (for); (für) sørge for. Sorgen»..., sorgen-... in Zssgn: „frei a. sorgfri; „stuhl tn Lænestol c; „voll a. bekymret, sorglich bekymret, ængstelig;

omhyggelig, varsom, sorgsam omhyggelig, sorren ^ surre.

Sorte f Sort, Slags c. sortieren sortere.

Sortime'nt n Sortiment n. Sortimentsbuchhändler tn Sortimentsboghandler c.

Souffleur tn Sufflør c. soufflieren sufflere.

Souterrain n Kælderetage c. Souveränität f Suverænitet c. Sozialdemokrat tn Socialdemokrat, Socialist o. sozialistisch socialistisk.

Sozius O tn Interessent, Kom-

Spann m Vrist o.

©pftnn«... in gffgn: *,febet/‘Springfjeder c; „fesset f Fodlænke c; JFtftft f Spændkraft, Elasticitet c; „nagel tn (ohne Trennung Spannagel) Hovedbolt c; „• rinnen tn (der Schuhmacher)8pand-rem c.

Spanne /" Spænd, Spand n. spannen spænde, strække; an ben Wagen „ spænde for Vognen; vfn. spænde, række; fig. være spændt (paa noget), spannend sig. spændende. Spannung f Spænding c (a. fig.). Spant \tz n Spant tt.

Spar-... in Zssgn: „büchse f Sparebøsse c; „herd m Komfur n; „kasse f Sparekasse c; „pfennig tn Spareskilling c. sparen spare; opspare, opsætte;

spare paa, skaane.

Spargel H m Asparges o; „beet n Aspargesbed n; „stecher m

Aspargeskniv c. [sparsom.! spärlich tarvelig, knap; sjælden,)

Sparren tn Sparre c, Spær n; F fig. einen „ zu viel haben have en Skrue løs; „werk n Sparreværk, Spærværk n. sparsam sparsom; sparsommelig; kneben, nærig. Sparsamkeit f Sparso'mmelighed c; Sparsomhed o. sparta'nisch spartansk.

Spaß tn Spøg c, Løjer pi. spaßen spøge, gøre Løjer, spaßhaft spøgefuld, morsom. Spaßvogel tn Spøgefugl c.

Spat tn 1. Min. Spat c. 2. Det. Spat c.

spät sen, sildig; adv.sent, silde, sildig; „estens senest, i det seneste.

Spät-... in Zssgn: „herbst tn sent Efteraar n; „sahr n Efteraar n; „obst n sildig moden Frugt c; „sommer tn Eftersommer o.

spazieren spadsere; - fahren, -gehen, - reiten køre, gaa, ride en Tur; -führen spadsere med; (Pferde) røre.

Spee... s. Spez...

Specht tn Spæt, Træpikker c. Flæsk

n; Spæk n; -<

[<-.

sig kostbar.

Spaten tn Spade c; -stich tn Spadestik n.

Spätling m Sildefødning c.

Spatz tn Spurv o.

Spazier-... in Zssgn: -fahrt f Køretur o; -gang tn Spadseretur c; -ganger tn spadserende c; -titt tn Ridetur c; -stock tn Spadserestok c; -Weg tn Spadserevej, Promenade c.

Speck tn

geschwnlst fMed. Fedtsvulst c; -grieben //pl. Kochk. Fedtegrever c/pl.; -messer n Flenselcniv c; -schnitte f Skive c Flæsk; -schwarte /" Flæskesvær c; --feite /■ Flæskeside c; -stein tn Fedtsten c.

speckig flæskeagtig, fed.

spedieren spedere, ekspedere.

Spediteur tn Speditør c.

Spedition f Spedition c.

Speditions-... in Zssgn: -bureau n Speditionskontor n; -geschäft n Speditionsforretning c.

Speer tn Spyd, Kastespyd n.

Speiche f Hjulege c; Ratknage c.

Speichel tn Spyt n; -bruse/‘Spytkirtel c; -flutz tn Spytflaad n; -lecker tn Spytslikker o.

Speicher tn Kornpakhus n; Pakhus, Varehus n.

speien spytte; spy, kaste op.

Speiler tn Spile, Spilepind c.

Speise f Spise, Mad, Føde, Næring c; Ret c; -brei tn Ghymus c; -eis n Konditoris c; -hans n Spisehus n; Restauration c; -kammer f Spisekammer n; -* karte f Spiseseddel c; -keller tn Forraadskælder c; -korb tn

Madkurv c; -Meister tn Køkkenmester c; -röhre f Vinat. Spiserør n; -saal m Spisesal c; -• saft tn Mælkesaft, Chylus c; -schrank tn Madskab n; -wagen f% m Spisevogn c; -tøirt tn Spisevært, Restauratør o; -» zettel tn = starte; simmer n Spisestue c.

speisen spise; bespise; O føde.

Speisung /" Bespisning c; Fedning c.

Spektakel m Spektakel n, Larm

Spekula'nt tn Spekulant c.

spekulieren spekulere (auf -----paa; i).

Spelt, Spelz H tn Spelt c.

Spelunke /"Hule c; Kippe, Knejpe c.

Spelze H /" Avne c.

Spende /"Uddeling c; Gave o.

spenden uddele; give.

Spender m Uddeler, Giver c.

spendieren spendere.

Spengler tn Blikkenslager c.

Sperber tn (Vogel) Spurvehøg c.

Sperling tn Spurv c.

Sperr-..., sperr-... in Zs.-setzungen: -angelweit a. opspilet, paa vid Gab; Jboum tu Born, Barriere c; -geld n Bompengepl.; Port-penge pl.; -gesetz n Forbudsløv c; -gut n omfangsrige Kolli pl.; -hake» m Dirk e; -rad On (ohne Trennung Sperrad) Spærhjul n; -sitz tn Thea. Parket n; -zeug n Bundt n Dirke.

Sperre f Sperring, Lukning c; Standsning c; Forhindring c; Blokade c; Bom c; Slaa o.

sperren spile op; spærre, lukke; blokere; (die Beine) skræve; Typ. spærre, spatiere; sig. standse, hindre; sich - gøre Modstand, stritte imod; gøre [ger pl.

Spesen pl. Speser, Omkostnin-

Spezerei f Krydderi n.

spezial, speziell speciel, særskilt.

Spezial-... in Zs.-stzgn: -arzt m Specialist c; -fach n Specialitet c.

Spezies /'Species, Art; die vier -(Rechnen) de fire Species.

spezifisch specifi'k.

Sphäre f Sfære c.

Spick-... in Zssgn: -aal m røget Aal c; -gans f røget Gaas c; -Hering m røget Sild c; -nadel f Spækkenaal c; -speck m Spæk-keflæsk n.

spicken spække (auch sig.).

Spiegel m Spejl n.

Spiegel-..., spiegel-... in Zs.-stzgn: -bild n Spejlbillede n; -et n Spejlæg n; -fechterei f Spilfægteri n; Blændværk n; -» glas n Spejlglas n; -gla'tt a. spejlglat; -glä'tte f Spej'lglat-hed c; -haken m Spejlkrog c; -karpfen m Spejlkarpe c; -* Pfeiler m Spejlpille c; -scheibe/^ Spejlglasrude c; -tisch mSpejlkonsol c; Toiletbord n; -wand f Spejlvæg c.

spiegeln skinne, straale; vja. spejle, genspejle; sich - spejle sig; sig. afspejle sig.

Spieke ^ f Lavendel c.

Spiel n Spil n; Leg c; sig. abgekartetes - aftalt Spil n; ein - Kar-ten et Spil Kort; ein - Kegel et Spil Kegler.

Spiel-... in Zfsgn: -art f Spille-maade c; 800L Varietet c; -» ball m Kugle, Bold c; -bank f Spillebank c; -dose J' f Spille-daase o; -gefährte, -genösse m Legekammerat c; Medspiller c; -Haus n Spillehus n; -Hölle f Spillebule c; Jforte f Spillekort n; -mann m (pi. -leute) Spillemand c (a. X); -marke f Jeton c; -Plan m (einer Lotterie) Plan c; (Theater) Repertoire n; -Platz m Legeplads c; -ratte F f

Spillefugl c; staunt m Spillerum n; Aachen f/pl. Legetøj n; -schule f Asylskole c; Børnehave c; -sucht f Spillesyge c; -tisch m Spillebord n; -uhr f Spilleur n; -Verderber m Glædesforstyrrer c; nr en flpl. = -fachen; -luers n Legeværk n; Spilleværk n; -wut f Spillegalskab o; -zeug n — Aachen.

spielen spille; lege; den Herrn -spille Herre; ins Note - spille i det røde.

Spieler m Spiller c.

Spielerei f Leg; Spøg c; Legeværk n; Legetøj n.

Spierling(sbaum) m tysk Røn c.

Spierstaude ^ f Spiræa c.

Spieß m Spyd n; Spid, Stegespid n; sig. den - umdrehen, umkehren angribe En med hans egneVaaben; -burger m Spidsborgere; ^gehörn n (Jagd) Spidser c/pZ.;^gcfcöm Hjælper,medskyldig c; -glanz m Min. Spydglans c, Antimonium n; -Ijirfd) m (Jagd) Spidshjort c; -ruten flpl.: -ruten laufen løbe Spidsrod; -fchaft m, -stange f Spydstage o; -Wurzel ^ f Pælerod c.

spießen spidde. [F Spidsborger c.) Spießer rir (Jagd) Spidshjort c;j Spill 4, n Gangspil, Spil n. Spina't m Spinat c.

Spind n Skab n; Hængeskab n. Spindel/'Ten, Haandtenc; Spindel, Aksel c. spindeldu'rr piTmager.

Spinett J* n Spinet n.

Spinn«... in Zssgn: -frau f Spinderske c; -Haus n Spinderi n; -Maschine f Spindemaskine c; -rad n Rok c; -rocken m Rokkehoved n, Haandten c; Rok c; -stube f Spindestue c. Spinne f Edderkop c. spinnefei'nd fjendsk, hadsk; j-m - sein hade En som Pesten.

spinnen spinde (auch von Katzen); fig. opspinde. [delvæv n.|

Spinn(en)geweben,-webe/'Spin-^

Spinnerei f Spinderi n.

Spinner (in f) m Spinder(ske) c.

Spion m Spion c.

spionieren spionere.

Spioniererei f Spioner! n.

Spirale f Spiral c.

Spiralfeder f Spiralfjeder c.

Spiriti'smus m Spiritisme c.

Spirituo sen pl. Spirituosa pl.

Spi'ritus m Spiritus c.

Spita'l, Spittel n (m) Hospital, Fattighus n.

spitz spids (auch fig.).

Spitz m (Hund) Spids c; fig. lille Rus, Pisk c.

Spitz-..., spitz-... in Zffgn: Jbtttt m Fipskæg n;J6ogcnm$lrc§. Spidsbue c; ^boßenftilm Spidsbuestil c; ^bube m Gavtyv, Kæltring c; ^Bubenstreich m Gavtyvestreg c; ^.Büberei' f Gavty vestreg c; Bedrageri n; ^bübin f Bedragerske c; Tyvekvind c; ^bübisch a. gavtyveagti g, kæltringagtig; ^findig st. spidsfindig; ^.findig-keit f Spidsfindighed c; ^.glas» Spidsglas n; ^hacke, ^haue f Spidshakke o; ^Hammer m Spidshammere; ^fugcl/‘Spidskugle c; -rnauS f Spidsmus c; zimmern Øgenavn n; utase f Spidsnæse c; ^säule f Obelisk c; Uvink(e)lig a. spidsvinklet.

Spitze f Spids c; Tip c; Top c; Pynt, Odde c; X Fortrop c, Fortrav n; ut pl. Kniplinger, BlonderpL ; fig. (einer GeseNschaft) Spidser pl.; Stikpiller pl.

Spitzel m Politispion c.

spitzen spidse, tilspidse (a. fig.); (Pferde) skærpe; die Ohren „ spidse Øren; sich auf etwas spidse sin Næse efter noget.

Spitzen-... in Zs.-stzgn: ^.Besatz m Kniplingsbesætning c; Umsatz

m Kniplingsmellemværk n; fiffcit n Kniplepude c; ^klöpp-leitn f Kniplerske c; unuster n Kniplemønster n; ^.Wirker m Kniplingsvæver c.

spitzig spids; fig. spids, spydig.

Spitzigkeit f Spidshed c; fig. Spydighed c.

Spleiße f Splint, Spaan c.

Splint m Splint c, Hvidved n.

Splitter m Splint, Flis c; fig. Stump c, Gran n.

Splitter-..., splitter-... in Zffgn: ^.(faser)na'ckt a. splitternøgen; ^oljw Pindebrænden; ^richten v/a. kritisere smaaligt; ^richter m smaalig Kritiker c.

splitt(e)rig som let splintrer,skør.

splittern splintre; v/n. splintres.

Spore ^ f Spore c.

Sporn m, pl. Sporen Spore c (a. fig-)-

Sporn-..., sporn-... in Zffgn: ucid-chen n Sporehjul n; Östreichs adv. lige straks, i største Hast.

spornen spore; fig. anspore; sich ^ tage Sporer paa.

Sport m Sport c; unzng m Sportsdragt c; uusdruck m Sportsudtryk n; ^.fex m sportsgal Person c; ^.liebhaber m Sportsmand c.

Sporteln f/pl. Sportler pl.

sportlich Sports-.

Sportsmann m Sportsmand c.

Spott m Spot c.

Spott-..., spott-... in Zffgn: ^bi'llig st. for en Spotpris, for Røverkøb; ^.gebot n Skambud n; gedicht n Spottedigt n; ^.geläch-ter n spottende Latter c; ^.geld n Spotpris o; ^litb n Smædevise o; uiame m Øgenavn n; JUiftig st. spottelysten; ^preis m----^geld;-schle'cht a. jammerlig, ussel; Schrift f Spotte-skrift n; ^.süchtig a. spottesyg; Uogel m Spottefugl c (a. fig.);

[hed c.

n.

-Weise adv. spottende; -wo'hl-feil a. --- -.billig.

Spöttelei f Spotteglose, Spydig-spötteln spotte, gøre Nar af. spotte» spotte; v/a. haane; bespotte.    [fugl c.l

Spötter m, -in f Spotter, Spotte-J Spötterei f Spot, Forhaanelse c. spöttisch spodsk; spydig; ironisk. Sprach»..., sprach-... in Zfsgn: -» bildung f Sprogdannelse o; -» eigenheit /"Sprogejendommelig-hed c; -fehler m Sprogfejl c; -forscher m Sprogforsker c; -» sorschung f Sprogforskning c; -gebrauch m Sprogbrug o; -• gelehrte(r) m sproglærd o; -» kenntnis f Sprogkundskab c; -» sündig a. sprogkyndig; -lehre f Sproglære, Grammatik o; -» lehrer m Sproglærer c; -los a. maalløs; stum; -neuerer m Neolog c; -regel f Sprogregel c; -« reiniger m Sprogrenser c; -reini-gung f Sprogrensning c; —rciui-gungseiferm Puristeri n; -richtig a. sprogrigtig; -rohr n Talerør n; Raaber c; -widrig a. sprog-stridig; -Widrigkeit f Sprog-stridighed s; -Wissenschaft f Sprogvidenskab c.

Sprache f Sprog, Tungemaal n; Tale c, Mæle n; zur - bringen bringe paa Tale. sprachlich sproglig.

Sprech-... in Zs.-stzgn: -stunde f (beim Arzt) Konsultationstime c; -Übung f Taleøvelse c; -weise f Maade c at tale paa; -zeit f Konsultationstid c; -zimmer n (im Kloster) Taleværelsew; (beim Arzt) Modtagelsesværelse n. sprechen tale; sige; frei- frifinde; er ist nicht zu - han kan ikke faas i Tale; wir werden uns -vi tales ved.

Sprecher m talende e; Ordfører c. spreiten udbrede, sprede.

Spreize f Stiver, Støtte c. spreizen sprede, udspile; afstive; sich - stritte imod; (mit) bryste sig (af).

Spreng-... in Zs.-stzgn: -arbeit f Sprængningsarbejde n; -ge. schoß n Sprængprojektil n; -« kessel m Vievandskar n; -pinsel m (Maurere!) Stænkekost c; -• regen m Regndrys n; -stofs m Sprængstof n; -trichter m Bruse o; -wagen m Vandingsvogn c; -wedel m Vievandskost c. Sprengel m Stift n; Sogn n; Jurisdiktion o; Vievandskost c. sprengen sprænge; stænke, vande; v/n. galopere; (vom Regen) eS sprengt det stænker.

Sprenkel m 1. (Jagd) Done c.

2. lille Plet c, Stænk n, sprenk(e)lig spættet, plettet, sprenkeln plette, stænke; Buchb. sprænge.

Spreu /"Avner clpl.; -blättchen n Avne c, Avneskæl n. Sprichwort n Ordsprog n. sprichwörtlich ordsproglig, som et Ordsprog; - werden blive til et Ordsprog.

sprießen spire, skyde op. Spring-..., spring ... in Zffgn: -« brunnen m Springvand w; --feder f Springfjeder c; -flut f Springflod c; -insfeld m Springfyr c; —fafer m Smælder c; -* quelle f Kildevæld n; -stock m Springstok c; -tau n Sjippetov springen springe, hoppe; (v.GlaS) springe, revne; (v. Hengst, Stier) springe.

Springerm Springer c (a. Schach).

Sprit m Sprit, Spiritus c.

Spritz-... in Zflgn: -bad n Styrtebad n; -fahrt F /"Udflugt, Lysttur c; -fleck m Stænk, Gade* stænk n; -fstime f Vandkande c; -suchen m Sprutbakkelse c;

tens c.

» n; Revne, Ridse c,

[ke c.

[c.

.„leder n (om Wagen) Forlæder n; „locher n/pl. (der Wale) Blæ-sehuller n/pl.; „regen m Støv-

¹ regn c; „tour f= „fahrt.

Spritze f Sprøjte c; Stænk n; F sig. an der „ sein være paa sin Post.

spritzen sprøjte; sprutte.

Spritzen-... in Zs.-stzgn: „Haus n Sprøjtehus n; „korps n Brandkorps n; „leute pi. Brandmænd c/pl.; „meister tn Sprøjtefører, Straalemester c; „schlauch m Sprøjteslange c.

spröde skør, sprød; (von der Hant) sprukken, revnet; sig. vanskelig, delikat; (von Personen) bly, genert; snerpet, knibsk.

Sprödigkeit f Skørhed, Sprødhed c; Blyhed, Generthed c; Snerperi n.

Sproß m Skud n, Spire c; sig. Efterkommer, Ætling c.

©proffe /" Vinduessprosse c; Sti-getrin n.

sprossen spire, skyde.

Sprosser m stor Nattergal c.

Sprößling m ----- Sproß.

Sprotte f Brisling, Sprot c.

Spruch m Udtalelse, Erklæring c; Dom, Kendelse c; Ordsprog n; Bibelsprog n; Vers n; Sen-[mes.

spruchreif moden til at paadøm-

Sprudel mVæld n; Mineralkilde c.

sprudeln vælde; sprudle, boble; (beimSprechen) tale stødvis,stammende.

Sprüh-... in Zssgn: „sener n Ildregn c; „regen m Støvregn c; „welle f S tyr te sø, Braadsø c.

sprühen gnistre, sprutte; (v.Regen) stænke; Feuer „ sprude, spy

Ild.

Sprung m Spring n; Ryk, Sæt Knæk n; sig. auf dem „c stehen staa paa Springet, være paa Nippet til.

Sprung-..., sprung-... in Zssgn: breit n Springbræt n; „feder f Springfjeder c; „ricrnen tu (am Beinkleid) Strop c; (Reitkunst) Springrem c; „tuch n (der Feuer« wehr) Redningssejl n; „tueife adv. i Spring, stødvis.

Spucke f Spyt n. spucken spytte.

Spuck-kasten, -napfm Spyttebak-Spuk m Spøgeri n; Spøgelse n, Gengangere; „geiftmSpøgelse n, Genganger c; „geschichte f Spøgelsehistorie c. spuken spøge, gaa igen.

Spul«... in Zfsgn: „rad n Spole-hjul n; „Wurm m Spolorm c. Spül'... in Zfsgn: „fßf{ n Opvad-skeballie c; „frau f Opvadsker-kone c; klappen m Karklud c; „naps in Spølkum c; „wasier n Opvadskevand, Skyllevand n. ©pule/*Pennepose c; Ten, Spole spulen spole, spülen skylle.

Spülicht n Opvadskevand, Skyllevand n; Spøl n.

Spund m Spuns c (n); „bohrer m Spunsbor n; „loch n Spunshul n. spünden spunse; (Tischlerei) sammenpløje.

Spur f Spor n; j-m auf der „ sein være paa Spor efter En. Spur-..., spur-... in Zssgn: „log a. sporløs; „schnee m Sporsne c; „weite f Sporvidde c.

Spür-... in Zssgn: „hund m Sporhund c; „kraft /, „sinn m Sporsans c; „nase f god, fin Næse spüren spore, vejre; (nach) søge, snuse (efter); v/a. spore, mærke, lugte, føle; Lust „ føle Lyst.

sputen: sich „ skynde sig. ft! hys, tys, stille!

St. (— Sankt) Sankt.

Staat m Stat c; Stads, Pragt,

Pynt e; mit et. - machen gøre Stads med noget.

Staaten-... in Zsign: -befchreibung / politisk Geografi c; -bttttb m Statsforbund n; -gcschichte / politisk Historie c; -recht n Folkeret c.

staatlich statlig, politisk, Stats-,

Staats-..., staats-... in Zsign: -amt n Statsembede n; -angehorige(r) s. Undersaat o; -angehörigkeit/ undersaatligt Forhold n; Indfødsret c; -angelegenheit /"Statsanliggende «; -onleilje / Statslaan n; -anwalt m Statsadvokat c; -anwaltschaft / Statsadvokats-Embede n; -anzeiger m Statstidende c; -bank / Nationalbank c; -burger m Statsborger c; -bürgerlich a. statsborgerlig; -begen m Stads-kaarde, Gallakaarde c; -biener w Statstjener c; abteuft m Stats tjeneste c; -eht fünfte pi. Statsindtægter pi.; -examen n Embedseksamen c; -gebaube n offentlig Bygning c; ^.gefangenes) §. Statsfange o; -gewalt / Statsmagt, Statsmyndighed c; -grunbgesetz n Grundlov c; -Haushalt m Statshusholdning c; -Haushaltsetat m Statsbudget n; -Hoheit / Statshøjhed c; -* kirche / Statskirke c; -slug a. statsklog; -klugheit / Statsklogskab c; -futibe / Statsvidenskab c; -mcum w Statsmand o; -Papier n Statspapirn; -rat m Statsraad n; (Person) Etatsraadc; -rechtir Statsret c; -schätz m Statsskat c; -schulb /" Statsgæld o; -schnlbschein m Statsgældsbevis n; -streich m Statskup n; -Umwälzung / Revolution c; -uniform / Gallauniform c; -verbrechen n Statsforbrydelse c;-ticrf of|ung/Stats-forfatning c; -Wirt m Stats-

økonom c; -Wirtschaft / Statsøkonomi c; -Wissenschaft/Statsvidenskab c.

Stab m Stab, Stok c; & Stab c; (Maß) Meter c; -eisen n Stangjern n; -holz n Stavtræ n, Tøndestaver c/pl.; -teint m Stavrim w; -tierchen n Stavbacille c; -trag er m Køllebærer, Stavdrager c.

Stabs«... in Sffsltt: -arzt m Stabslæge c; -Hoboist m Stabshobo-ist c; -offizier m Stabsofficer c; -quartier n Stabskvarter, Hovedkvarter n; -trompeter m Stabstrompeter c.

Stachel m Brod c; Pig c; Torn c; -beere / Stikkelsbær n; -• beerstrauch m Stikkelsbærbusk c; -braht m Pigtraad c; -rebe / spydig Tale c; -schwein n Pindsvin n.

stach(e)lig pigget, tornet; sig. bidende, spydig.

stacheln forsyne med Brod; sig. anspore, tilskynde; stikle paa; opirre.

Stabt / Stad, By c; kleine - Købstad c.

Stabt-..., stabt-... in Zsign: -amt n Borgermesterembede n; Raadhus n; -bahn / Bybane o; -bekannt a. bekendt i hele Byen, almindelig bekendt; -gebiet n Byens Omraade, Bydistrikt n; -gemeinbe / Kommune o; -ge. richt » Byret c, Byting n; -ge-spräch m, -klatsch m By sladder, Bysnak c; -hans n Raadhus n; -klatsche F / Sladdersøster c; -» knnbig a. — -bekannt; -leute pi. Købstadfolk pi.; -rat m Byraad n; Raadmand c; -reisenbe(r) m Pladsagent o; -schule / Kommuneskole, Borgerskole c; -* teil m Bydel o, Kvarter n; -» Verorbnete(r)-» Byraadsmedlem n, Borgerrepræsentant c; -»

[(fra).

viertel n — »teil; »Vogtei f Raadstnearrest o; »wage f Vejerbod o; »Wappen n By-vaaben n.

Städtchen n lille By, Købstad o. Städte«... in 3ffgn: »ordnuug f Kommunallov c; ».Wesen n Købstadsvæsen n.

Städter m Bybeboer c. städtisch kommunal, By-.

Stafette Z' Ilbud n; X Stafet o. Staffage f Staffage c.

Staffel/"Stigetrin, Trin n; Trappe, Terasse c; X Echelon c. Staffel-..., ftaffel'... inZffgn: »anf-stellung X f Opstilling c “en échelon“; ».stener f stigende Skat c; ».tarif m Tarif c med glidende Skala; ».weife adv. trinvis; & “en échelon“.! Staffelei f (Malerei) Staffeli n. staffieren staffere, udstaffere. Stag 4, n Stag n.

Stahl m Staal n; sig. Klinge c, Sværd n, Dolk o.

Stahl-..., stahl-... in 3ügn: »artig a.staalagtig;»bßb n jernholdig Kilde c, Jernbad n; ».blau a. staalblaa; ».feder /* Staalpen o; Staalfjeder c; ».haltig a. staal-holdig; ».Hütte f Staalværk n ; »pille f Med. Jernpille c; »« quelle f jernholdig Kilde c; »-roß F n Cykel c; ».stich m Staal-stik n; »werk n — »Hütte, stählen lægge Staal paa; staal-hærde; sig. hærde, stählern af Staal, Staal-.

Staken m Stang, Stage c.

Stake't n, »euzaun m Stakit n. Stall tn Stald o; (Schweine») Sti c; »baum m Spilbom c, Spiltov n; »dienst X m Staldtjeneste o; »füttern«g f Staldfodring c; »-geld n Staldpenge pi.; »knecht tn Staldkarle; »meist«m Staldmester c. [v/n. (Pferde) stalle.1 stallen sætte paa Stald, opstalde

Stallung s Opstaldning c; Stald c; Staldrum n.

Stamm m Stamme c (anch sig.); Grundkapital c; Kartenfp. Stamme, Talon c; Indsats, Pulje c; ein » Kegel en Pot Kegler.

Stamm-.... stamm-... in Møn: »» aktie f Stamaktie c; »bah« f Stambane c; »baum m Stamtræ «; »buch n Stambog c; »• eltern pi. Stammeforældre pi.; »ende n Stammens Ende c; »» gast m Stamgæst c; »halter m Stamherre c; »holz n Stamme-træ n; »kapital n Grundkapital c; »linie f Hovedlinie c; »rolle & vk f Stamrulle c; »silbe f Stamstavelse c; »sitz m Stamsæde n; »tafel f Stamtavle c; »vater m Stamfader c; »verwandt a. stammebeslægtet; »Volk n S tamfolk n; »Wort n Stamord n.

stammeln stamme, stammen stamme, nedstamme, stämmig Forstw. højstammet; sig.

firskaaren, kraftig.

Stammler m stammende e. Stampf-... in Zs.ftzgn: »mühle f Stampe, Stampemølle c; »werk n Knuseværk n.

Stampfe f Brolæggerjomfru c;

Stampe, Stampemølle c. stampfen stampe, trampe; 4, hugge, stampe, duve; v/a. stampe; $$ pukke, knuse. Stand m Stilling, Plads c; Kirkestol c; Tilstand,Stande; Stand, Stilling c; Baas; (Jaød, Forstw.) Bestand c; (Markt) Stade n; Landw. Besætning c; außerstande sein være ude af Stand (til); imstande fein være i Stand (til); gut im »e sein være godt i Stand; etwas zustande bringen bringe noget i Stand; zustande kommen komme i Stand. Stand-..., stand-... in zssgn: »bild

lid.

[c.

[c; Forfriskelse c.

n Statue o; -fest a. fodsikker; /tø. standhaftig; -geld n Stade-penge pl.\ -halten v/n. holde Stand; -lager n fast Lejr c; -« Ott m Stade n; Opholdssted n; -Punkt tn Standpunkt n; -quartier & n Standkvarter n; -recht & n Standret c; -rede /"Tale c; Formaningstale c; -Uhr f Taffelur, Stueur n.

Stand a'rte X f Standart c. Ständchen n Serenade c. Ständern» Stativn; Stolpe, Pille c; Lygtepæl o.

Standes-..., standes-... in Zssgn: -amt n offentligt Kontor n for Ægteskabs- og Arvesager; -• beamte(r) tn Registrator, Ægteskabsforstander c; -ge,näh a. standsmæssig; -Herr tn Friherre, Baron c; -Person /" Standsperson c; -rücksichteu f/pl. Standshensyn n/pl.; -unterschied tn Standsforskel o; -» Vorurteil n Standsfordom o; -» widrig a. ikke standsmæssig, standhaft standhaftig; fast, sothed c; Fasthed c. Standhaftigkeit f Standhaftig-Stange /° Stang, Stok c; Stage c;

(Metall-) Stang, Barre c. Stangen-... in Zs.-stzgn: -bohne f Stangbønne c; -gebiß w Stangbidsel n; -gold n Guld n i Barrer; -Pferd n Stanghest o; -* reiter & tn Stangrytter c; -• fiegellack tn Stanglak c (n); --spargel tn Slikasparges o/pl.; -zäum tn — -gebiß; -zäun tn Stakit n.

Stänker tn stinkende Person c; daarlig Tobak c; /tø. Ufredstif-ter c; Snushane c. stänkern stinke; F /tø. yppe Klammeri ; snuse, spionere. Staunio'l n Stanniol n, Tinfolie Stanze f (93er3) Stanze c ;<$> Stanse c; Stempel n.

Stapel tn Bunke, Hob, Stabel c; Oplagsplads c; \h Stabel, Beding c; vom - laufen løbe af Stabelen.

Stapel-... in Zffgn: -gerechtigkeit f, -recht n Stabelret, Oplagsret c; -lauf \L tn Afløbning o; -ort, -Platz tn Stabelplads, Oplagsplads o; -waren f[pi. Stabelvarer c/pl.

stapeln stable, op stable.

Stapfe f, Stapf(e) tn Fodtrin, Fodspor n.

stapfen trampe, traske.

Star m (Dogel) Stære; Med. Stær c; j-m den - stechen operere En for Stær; F /tø. aabne Ens Øjne.

Stär tn Væder e.

stark stærk; svær, tyk; stor, betydelig.

Stärke f 1. Styrke c; Tykkelse, Førhed c. 2. Stivelse c.

Stärke-... in Zssgn: -blau n Sti-velseblaat n; -grad tn Styrkegrad c; -mehl n Stivelsemel n; -Wäsche f Stivelsetøj n; -zucker m Stivelsesukker n.

stärken styrke; bestyrke; (Wäsche) stive.

©torsung /"Styrkelse, Styrkning

starr stiv, ubevægelig; valen,forfrossen ; /tø. stivsindet, ubøje-

lig.

Starr-..., starr-... in Zflgn: -auge n stirrende Øje n; stift Øje n; -kopf tn Stivnakke o; -köpfig a. stivsindet; -krampf tn Stivkrampe c; -sinn tn Stivsind n; -sucht f Katalepsi c. starren stirre, stivne; bugne, strutte; stritte, rage op. [n. Starrheit f Stivhed c; Stivsind Start m Start c. starten starte, stat, stätig s. stet, stetig Station f Station c. Stationsvorsteher ü m Stationsforstander c.

fuld.

[Vækst c.

[de c.

[c-

statisch stædig.

Stati'stik f Statistik o. Stati'st(in f) m Statist(irnde) c. Statt f 1. Stedn, Plads c. 2. stattfinden, -haben finde Sted; vonstatten gehen gaa fra Haanden; zustatten kommen komme til Nytte, komme til gode. statt prp. i Stedet for.

Statt«... in Zssgn: ^.halter m Statholder, Guvernør c; ^Halter-schaft f Statholderskab n. Stätte f Sted n, Plads c; ^.platz m Tømmerplads c. statthaft tilladelig, tilstedelig, stattlich statelig, anselig; pragt-[seliglied c. Stattlichkeit f Statelighed, An-statuieren statuere; fastsætte; ein Exempel « statuere et Eksempel.

Statu'r f Legemsbygning, Statu't n Statut, Vedtægt c. Staub m Støv n (c); sig. sich aus dem machen skynde sig bort, stikke af; Jbefcu m Støvekost c; ^beutel ^ m Støvknap c; saden ^ m Støvtraad c; ^.hemd n Bluse c; flappen m Støveklud c; ^mantel tn Støvkappe, Støvfrakke c; ^pilz ^ m Støvbold c; stegen m Støvregn c; ^.tuch n = flappen; uuolfe f Støvsky c.

Stäubchen n Støvgran n. [ver. stauben støve; es staubt det stø-stäuben støve, drysse; støve af. staubig støvet.

Staubigkeit f Støvethed c. stauchen støde.

Staude /"Busk c; (Gärtnerei) Stau-Staudeugewächs ^ n Buskvækst, Staude c.

stauend, stuve; (Wasser) opstæm-me; sich ^ (v. Verkehr) standse; (vom Wasser) stæmme sig op; (v. Eis) pakke sig, skrue, staunen forbavses.

Staunen n Forbavselse c. staunenswert forbavsende. Staupbesen m Svøbe, Pisk c. Staupe, Stäupe f Kagstrygning, Piskning c; Vet. Hundesyge c. stäupen kagstryge, piske. Steari'n n Stearin c; glicht n Stearinlys n.

Stech-... in Zssgn: ^apfel ^ tn Pigæble n; Jb»!)« f Turne'rplads c; ^becken n Stikbækken n; ^degeu m Stødkaarde c; ^.fliege f Stikflue c; ^heber m Stikhævert c; ^Palme f Kristtorn c; ^schloß n (am Gewehr) Snellertlaas c. stechen stikke (auch sig.); toU stikke ihjel; durch und durch ^ stikke tværs igennem; Aale stange Aal; Nasen ^ stikke Græstørv; Silben være Ordkløver; j-m den Star ~ operere En for Stær; F sig. aabne Ens Øjne; Tors ^ skære Tørv; in Kupfer ^ stikke i Kobber; d, in See ru stikke i Søen; sig. j-m et. ^ give En et Vink om noget. Steck-... in Zssgn: abrief m Stikbrev n; ^nadel f Knappenaal c; ^.reis ^ n Stikling, Aflægger c; ^rübe ^ f Kaalrabi c; große -rübe Turnips c.

stecken 1. -v/n. stikke, være gemt, være skjult; sidde, være anbragt, sidde fast; ^bleiben blive siddende, blive stikkende; (in der Rede) gaa i Staa; j-n ~ lassen lade En i Stikken. 2. v/a. stikke, putte, sætte, (Gärtnerei) plante; in die Scheide ^ stikke i Skeden; sich hinter j-n, et. skjule sig bag ved En, noget; sig. bruge noget til Paaskud. Stecken m Stok, Kæp c; rupferd n Kæphest (auch sig.).

Steckling H m Stikling, Aflægger Steg m Sti, Fodsti c; Gangbro c, Gangbræt n; (am Beinkleid) Strop o; (Geigen^.) Stol c; Typ. Steg

[noget fra En. stehlen stjæle; j-m et. « stjæle Stehler m Tyv c. steif stiv; sig.stiv,ubøjelig,stæ-Steif-..., steif-... in Zsign: «.halsig a. stivhalset; «leinwaud f For-lærred n; «.nackig a. sig. stivsindet; «.rockn» stivet Skørtn, Krinoline c.

c; «.teis m Stigbøjle; aus dem «.reif uden Forberedelse, ex tempore; «reifdichter tn Improvisator c.

Steh-... in Zsign: «.nus tn Tumling c ; «bierhalle f Ølhal c for staa-ende Gæster; «.kragen tn op-staaende Flip c; «.letter f dobbelt Stige c; «spiegel tn staaen-de Toiletspejl n. stehen staa; j m « holde Stand imod En; j-«t gut « klæde En godt; es steht fest det staar fast, det er sikkert; still«, staa stille, standse; «.bleiben blive stauende, standse; « haben have staaende; «, lasten lade staa; für et. «. indestaa, garantere for noget; Gefahr «, staa i Fare (for); feinen Mann « holde Stand imod enhver; fylde sin Plads; Rede « staa til Ansvar, stehend staaende (a.fig.); oprejst, opretstaaende; (vomWasier) stil-lestaaende; «.en Fustes paa staaende Fod.

[dig.

[Stiver, Støtte c.] Steife f Stivhed c; Stivelse c;j steifen stive; afstive; gøre stiv; sig. bestyrke; sich auf et. (ver)«, holde haardnakket fast ved

noget.

Steifheit f Stivhed c (auch sig.). Steig m Sti, Fodsti c.

Steigbügel tn Stigbøjle c.

Steige f smal Trappe c; Stige o;

Bjergsti c; Stente c; Hønsesti c. steigen stige, gaa; (v.Preise) stige, gaa i Vejret; (v. Pferden) stejle; ans Land «, gaa i Land; aufs Pferd « stige til Hest; auf einen

Baum «. krybe op i et Træ; durch das Fenster «, krybe ind ad Vinduet; vom Pferde «, staa af (Hesten).

Steiger X m Stiger o. steigern drive op, drive tilvejrs; forhøje, forøge; Gram. kom-parere; einen Mieter «. give En Paalæg (i Lejen).

Steigerung f Forhøjelse, Forøgelse c; Auktion c; Gram. Komparation c. [tionsgrad c.l Steigernngsgrad m Kompara-J Steigung f Stigen, Stigning o. steil stejl, brat.    [n.|

Steile f Stejlhed o; stejlt Stedj Steilheit f Stejlhed c.

Stein tn Sten c (auch H u. Med.);

(beim Spiel) Brik c.

Stein-..., stein-... in Zsign: «adler m Kongeørn c; a. æ'ldgam-mel; «alter n Geol. Stenalder c; «artig a.stenagtig; «bock m Stenbuk c (a. Astr.); «brech ^ tn Stenbræk c; «brecher m Stenbryder c; «bruch tn Stenbrud n; «butt m, «butte f (Fisch) Pighvarre c; «bstmm m Stendæmning c; Stenbro c; «druck m Stentryk, Litografi n; Zeiche $ f Steneg c; «farbig a.stenfarvet; «frucht f Stenfrugt c; «gefchirr, «gut n Stentøj n, Fajance c; «ha'rt a. ste'nhaard; khaner tn Stenhugger c; stöhle f Stenkul n; «• krankheit f Stensyge, Sten c; «marder m Stenmaar c; «tnclj m = khaner; «obst n = «frucht; «öl n Stenolie, Petroleum c; «. pappe f Stenpap n; «Pflaster n Stenbro c; «reich 1. a. stenrig, stenet; (--) ho'vedrig. 2. n Stenrige, Mineralrige n; «salz n Stensalt n; «schloß n Flintlaas c; «.schneider nr Stenskærer c; «schnitt m Med. Stensnit n; «• schrift f Uncialskrift o; hetzer m Brolægger c; «träger m Mur-

[c.

[c; Opstilling c. Stellung f StiUing c; Holdning Stelz-..., stelz-... in Zssgn: ».dein n, ».fuh m Træben n, Mand c med Træben; ».beinig o. med Storkeben; med Træben.

Stelze f Stylte c; højhælet Støvle c; Træben n.

Stelzenläufer m Vadefugl c. Stemmeisen n Stæmmejern n. stemmen stæmme, støtte; (Tischlerei) s tæmme, udstæmme; fig. sich », stritte (imod).

c; A.«

haandlanger o; ».zeit f = *,« alter.

steinern af Sten, Sten-, steinig stenet, fuld af Sten. steinigen stene.

Stets; m Bagdel, Rumpe, (der Vögel) Gump o; ».bein n Anat. Haleben n.

Stell-... in Zs.-stzgn: ».dichein n Stævnemøde n; ».machernr Hjulmand c; ».macherei' f Hj ulmageri n; ».schraube f Stilleskrue c; Vertreter m Stedfortræder, Repræsentanten Stillingsmand e; ».Vertretung ^Repræsentation c; Vikariat n; X Stilling c, Stillingsvæsen n; ».wagen m Diligence, Dagvogn, Omnibus stellbar indstillelig.

Stelle f Sted n (a. fig.)-, Plads c; Plads, Ansættelse c, Embede n; auf bet». straks, paa Stedet; zur ». sein være til Stede, stellen stille, sætte; (eine Uhr) stille; (Fallen) sætte; (Preise) ansætte; (Maschinen) standse; j-nt nach beut Leben ». tragte En efter Livet; sich », stille sig; anstille sig; indfinde sig, møde ; sich krank », anstille sig syg. Stellen-... in Zfsgn: ».jager m Embedsjæger c; ^Vermittler m Kommissionær, Fæstemand c; ».Vermittelungsbureau n Pladsanvisningsbureau n; Fæstekontor n.

Stempel m Stempel n (auch fig.); Støder o; $ Støvvej, Griffel c; ».amt n Stempelkontor n; ^ bogen m Ark n Stempelpapir; ».freiheit f Stempelfrihed c; »,» gebühr f Stempeltakst c; ».motfe f Stempelmærke n. stempeln stemple (auch fig.). Stenge \L- f Stang c.

Stengel m Stilk, Stængel c. stenographieren stenografere, stenographisch stenografisk. Stepp-... in Zssgn: ^bett n Madras c; ».decke f stukket Sengetæppe n; ».naht f stukken Søm c; »,• stich m Stikkesting n.

Steppe f Steppe c. steppen (Nähterei) stikke. Stepperei f Stikning c.

Sterbe-... in Zfsgn: ».bett n Dødsseng c; ».fall m Dødsfald n; ^ geld n Ligkassepenge pi.; »,» Hemd n Ligskjorte o; ».kasse / Ligkasse c; ».lager n Dødsleje n; ».register n Dødsliste o; ».zahl f Dødelighedstal n. sterben dø; an einer Krankheit » dø af en Sygdom; im St». liegen ligge for Døden.

Sterbens-..., sterbens-... in Zffgn: ».angst f dødelig Angst kra'uk a. dø'dssyg; ».la'ugweilig a. dræbende kedelig; ».mu'beo. dø'dtræt; keine ».see'le f ikke en levende Sjæl;».wo'rt,».wö'rtchen n; kein ».w. ikke et levende Ord. sterblich dødelig; », verliebt dødelig forelsket.

Sterblichkeit s Dødelighed c. Sterblingswolle f død Uld c. Stereosko'p n Stereoskop n. stereotypieren stereotypere. stereoty'p(isch) stereotypisk. steri'l steril, ufrugtbar, sterilisieren sterilisere.

Stern m Stjerne c (a. Orden, Typ.); Øjesten c; \1/ Agterende c. Stern-..., stern-... in Zssgn: Jbilb n

Plovstjært c.

brudt.

[n.

[2. r/a. brodere, sticken 1. r/n. kvæles; r/a. kvæle. Stickerei f Broderi n.

Stickerin f Brodererske c. stickig kvælende, trykkende.

Stjernebillede n; ^.benter m Stjernetyder, Astrolog c; »,* beutcm/’Stjernetyderi n, Astrologi c; ».fall m Meteorfaid n; ».-hell a. stjerneklar; ».(en)himmel m Stjernehimmel c; »Jfunbe f Astronomi c; ».schanze X /" Stjerneskanse c; ».schnuppe f Stjerneskud n; ».warte f Observatorium n.

Sterz w Hale, Stjært, Gump c;

[dende.

stet fast, solid; stadig, vedhol-stetig stadig, vedholdende, uaf-[dighed c. Stetigkeit f Stadighed, Bestan-stets stedse, altid, bestandig. Steuer 1. n Ror n; fig. Styr, Ror n. 2. f Skat, Afgift c; Told c; Toldsted n; Bidrag n; zur ». der Wahrheit i Sandhedens Interesse.

Steuer-..., steuer-... in Zsign: ».amt w Skattekontor n; Toldbod c; ».aufläge f Skattepaalæg n; »,» beamte(r) m Skatteembedsmand c; Oppebørselsbetjent c; ».be-hörbe f Ligningskommission c; »Jbotb n Styrbord n; ».ein« nehmer m Skatteopkræver, Rodemester c; ».einschätzung s Skatteansættelse, Skatteligning c; ».erheber m = ».einnehmer; ».fähig a. styrbar; skattepligtig; ».frei a. skattefri; ».kasse f Oppebørselskasse c; ».kraft f Skatteevne o; ».last f Skattebyrde c; ».mann m Styrmand c; Rorgænger c; ».Nachlaß m Skattenedsættelse, Skattelettelse o; »Zflichtig a. skattepligtig ; ».rab n Rat n; A Styrehjul n; ».rolle f Skatteliste c; ».rückftanb m Skatterestance c; ».ruberen Rorn;»,satzm Skatteprocent c; Toldsats c; ^schein m Skattebillet c; ».Verweigerung f Skattenægtelse e; »^wesen n

Skattevæsen n; Zahler m Skatteyder o; jettet m = ^ schein; ».Zuschlag nt Skatteforhøjelse c.

steuerbar 1. skattepligtig; toldpligtig. 2. styrbar, steuern l.v/n. skatte, betale Skat. 2. v/a. styre; r/n. einer Sache ». standse; raade Bod paa. Steven & m Stævn c. stibitzen F rapse.

Stich m Stik n (auch Kartensp.); Fechtk. Stød n; (in der Seite; Nähterei) Sting n; (Kupfer».) Stik n; fig. Hib n, Snært c; Rus, “Pisk" c; Raptus c; (vom Wein, Bier) Syrlighed o; im ». lassen lade i Stikken.

Stich-..., stich-... tu Zfsgu: Jblsttt n Parerplade o; Trumfkort n; fig. Skive c (forVittigheder); ».fest a. usaarlig; ».tjaltig a. som holder Stik, paalidelig; rimelig; ».wähl f bundet Omvalg n; ».Wort n Stikord n; ».nmnbe f Stiksaar Stichel m Gravstik e.

Stidiel-..., stichel«... in Zssgn: »,» haarig a. stikkelhaaret; ».name m Øgenavn n; ».rebe f Stikleri «; Schimmel m stikkelhaaret Heste; ^.toortnStikpille, Skose

c.

Stichelei f Stikleri n, Skose c. sticheln sy; fig. auf j-n », stikle paa En.

Stick-... in Zsign: ^arbeit f Broderi n; ».fluß m Lungeødem n; ».garn n Broderegarnn; »Duften m kvælende Hoste c; ».luft f kvælende Luft c; ».muster n Broderemønster n; ».nobel / Broderenaal e; ».rahmen m Brodereramme c; ».stofs m Kvælstof n.

stieben fyge, støve; auseinander-fare fra hinanden; es stiebt det støvregner.

Stief«... tu Zssgn: -bruder m Stif-broder, Halvbroder c; -eltern pi. Stifforældre pi.; -geschwister pi. Stifsøskende pi.; -kind n Stifbarnn; -mutters Stifmoder c; -Mütterchen H n Stifmoders-blomst c; -fchwester /"Stifsøster, Halvsøster c; -sohn m S tis søn o; -tochter f Stifdatter c; -vater m Stiffader o.

Stiefel m Støvle c; S Pumperør n; (e-r Pfeife) Svampdaase c; -« absatz m Støvlehæl c: -anzieh er nr Støvletrækker c; -Surste /'Skobørste c; -knecht m Støvleknægt c; -pntzer m Støvlepudser c; -schaft m Støvleskaft n; -strippe /"Støvlestropc; -stülpe/"Støvle-krave c; -wichfe /"Hlanksværte [Snes c.|

Stiege f 1. Trappe c; Trin n. 2.J

Stieglitz m (Vogel) Stillids c.

Stiel tn Skaft n; ^ Stilk, Stængel c.

stier stiv, stirrende.

Stier m Tyr o; -fechter,-kämpfer mTyrefægterc; -gefecht n Tyrefægtning c.

stieren stirre.

Stift 1. m Stift c; Tandstump o; Blyant o. 2. n Stift n, Stiftelse c; Bispedømme n.

Stift'... in Zssgn: -halter m Blyantsholder o; -nagel m Traad-søm n.

stiften stifte, grundlægge; skænke, testamentere; stifte,volde.

Stifter(in f) m Stifter(i'nde) c.

Stifts»... in Zssgn: -dame f, -freu» lein n Stiftsdame, Klosterfrøken c; -Herr m Domherre o; Jftfitte /‘Tabernakel n; -kirche f Stiftskirke c; -schule f Katedralskole o; Legatskole c.

Stiftung f Stiftelse (o. Gebäude),

Oprettelse o; Gave c; milde -en milde Gaver pi.

Stiftungsfest n Stiftelsesfest c.

Stil m Stil c.

stili'stisch stilistisk.

stilgerecht i Stilen, stilfuld.

still stille; rolig; tavs; -! stille I; X -gestanden! ret!; Stiller Frei-tag Langfredag c; O -er Teilhaber passiv Interessent c; -» halten holde stille, standse; im -en i Stilhed; der Stille Ozean det stille Hav, Stillehavet.

Still-..., still-... in Zssgn: -leben n (ohne Trennung Stilleben) stille Livn; (Malerei) Stillelivn (nature morte); -schweigen n Tavshed c; -schweigend a. tavs; iur. stiltiende; -stand m Stilstand, Standsning c; -stehend a. stille-staaende; -vergnügt stille fornøjet.

Stille f Stilhed c; Tavshed o; Pavse c; ^ Stille, Havblik n; in der - i Stilhed.

stillen stille, standse; berolige; stille tilfreds; ein Kind - give et Barn Die.

Stimm«..., stimm-... in Zssgn: -berechtigt, -fähig o. stemmeberettiget ; -gabel J" /"Stemmegaffel c; -hammer J¹ ni Stemmehammer c; -recht n Stemmeret c; -ritze f Anal. Stemmeridse o; -zettel m Stemmeseddel c.

Stimme f Stemme c (auch bei der Wahl); Røst c.

stimmen stemme; das stimmt det stemmer, det er rigtigt; j-n zu et. - overtale En til noget.

Stimmen«... in Zs.-stzgn.-ei'nheit f ETistemmighed c; -glei'chheit f Ste'mmelighed c; -Mehrheit f Ste'mmeflerhed, Majoritet c; -• mi'uderheit f Minoritet c; -zäh. lnng f Stemmeoptælling o.

Stimmung f (Malerei; sig.) Stemning c.

stimmungsvoll stemningsfuld, stinken stinke, lugte (nach ----- af). stinkend stinkende, ildelugtende;

sig. væmmelig.

Stinktier n Stankdyr n Stint m (Fisch) Smelt c. Stipe'ndium n Stipendium n. Stippe f Sauce, Dyppelse c. stippen dyppe.

Stippvisite F f fransk Visit c. Stirn f Pande c; sig. Dristighed c; Jbnnb n Pandebaand n; binde f Pandebind n; ^falte f Pande rynke c; blocke f Pandelok, Pandekrølle c; ^.runzeln n Panderynkning c. stöbern støve, snuse (efter); es stöbert det fyger; vja. (Jagd) opstøve.

Stöberwetter n Fygevejr n. stochern purre, rage op i; sich die Zähne ^ stange sine Tænder. Stockn» Stok c; Stamme c; Plante o; Træstub o; Kapital c; Bjergmasse c; Etage, Sal c; Fængsel n; im ersten^ i første Etage, paa første Sal.

Stock-..., stock-... in Zfsgn: Jbli'nb a. sto'kblind; ^bcgeu m Kaarde-stok c; Jtt'ini« a. he'stedum; ^.du'nkel, ^fi'nster a. bæ'lgmørk; ^fisch tn Klipfisk c; Stokfisk o; sig. Dosmer c; afledt m Fugtig-hedspleto;^fleckiga. jordslaaet, mugplettet; ^fre'md a. vildfremmed ; ^gele'Hrt a. spræ'ng-lærd: ^.haus n Stokhus,Fængsel n; ^laterne/'Stanglygte c; ^makker m Aktiemægler c; ^Prügel pi. Stokkeprygl pi.; ^schirm m Stokkeparasol c; ^schnupfen m tør Snue c; ^tou'b a. sto'kdøv; bioers n Etage, Sal c; ^.zahn m Kindtand e; ^zwinge f Dupsko c.

stocken 1. r/n. standse; gaa i Staa; blive jordslaaet, mugplettet. 2.v/a.(v.Pflanzen) stænge, stage.

Deutsch-dänisch.

stockig 1. jordslaaet, mugplettet. 2.---stöckisch.

stäckisch stiv som en Pind; sig.

halsstarrig, stivsindet. [c.l Stockung /"Standsning, Stilstand] Stoff m Stof n (a. sig.); Materiale n; Stof, Tøj n; ^name Gram. Stofnavnn; ^.teilchenn Atomn; ^Wechsel tn Stofskifte n. stöhnen stønne, give sig; sig.

vaande sig (over noget). Stolgebuhren f/pl. Accidenser pi. Stolle f Julekage o; Stykke n Smørrebrød.

Stollen m Fodstykke n; Stolpe c; X Stolle o, Galeri n. stolpern snuble, stolpre, stolz stolt (auf --- af).

Stolz tn Stolthed o. stolzieren bryste sig; spankulere. Stopf-... in Zssgn: ^.garnn Stoppegarn n; ^.mittel n Med. stoppende Middel n; ^nadel f Stoppenaal c; ^naht f Stopning c; ^nudeln f/pl. (zum Mästen bc8 Geflügels) Stoppedejg c. stopfen (Gans, Loch, Pfeife, Strumpf) stoppe; proppe; O stoppe, standse; sich (öott)~ proppe sig (med Mad).

Stopferin f Stoppekone c. Stoppel f Stub c; ^n pi. Skægstubbe pi.; Fjerstubbe pi.; ^ bulter f ævret Smør n; ^.dach n Straatag n; ^.feld n Stubmark c; -rübe f Stubroe c; ^.weide f Stubbegræsning o; fluers n Sammenpluk n, Kompilation c. stoppeln sanke (Aks); sammen-plukke, kompilere, stoppen 4/ stoppe, standse. Stoppler m Aksesanker c; Kompilator c.

Stöpsel m Prop o, Spuns n. stöpseln proppe.

Stör m Stør c.

Storch m Stork o; JGeiite n/pl. Storkeben n/pl. (a. sig.); -schna-

23

me.

bel m Storkenæb n; Zeichen!. Storkesnabel, Pantograf e; H Storkenæb, Geranium o. stören forstyrre, afbryde; vjn.

(in) rage, pirre op (i). Störenfried m Fredsforstyrrer, Urostifter o.

Störer m Forstyrrer o. ftärrig stivsindet; genstridig. Störrigkeit f Stivsindethed o;

Genstridighed o.

Störung f Forstyrrelse o.

Stoß m Stød n (auch /iø.); Bunke, Stabel o; (beim Schwimmen) Tag n; (Nähterei) Skoning c.

Stoß'..., stoß-... in Zflgn: ».bege« tn Stødkaarde c; ».gebet n kort Bøn o, Hjertesuk n; ».Hobel m Fugehøvl, Fugebænk c; ».kante f (Nähterei) Kantning c; ^nofjt f Kastesøm c; ».rapier n Fleuret c; Seufzer tn Hjertesuk n; Waste f Stødvaaben n; ».weise adv. stødvis; ».tøiitb m Vindstød n, Byge o.

Stößel tn Støder c; Stempel n. stoßen støde; (an) øge, ri (til); aus dem Hause w jage ud af Huset; über den Haufen ». støde omkuld; von sich », støde fra sig (o. sig.); forstøde; sich an et. », støde sig paa noget; sig. føle sig stødt over noget; tage Anstød af noget; tt/n. an etwas », støde, grænse op til noget; auf eine Taube », slaa ned paa en Due; auf j-n». støde paa, træffe, møde En; (v. Gewehr; Wagen) støde; ins Horn - støde, blæse i Hornet.

Stößer m Rovfugl o; Støder s. stößig (v.Stier) stangelysten; sig. arrig.

Stotterer m stammende c. stottern stamme; v/a. fremstam-strackS lige, direkte; straks. Straf-..., straf«... in Zf.-s-gn: ».an-

stalt f Straffeanstalt e; ».arbeit f (Schule) Ekstraarbejde n til Straf; Zerlaß m Eftergivelse c af Straf; Amnesti c; ».fällig o. strafskyldig; ».gefangene(r) s. Straffefange c; ^geld n Mulkt, Bøde c; ^gerietstn Straffedom c; Kriminalret c; ».gesetz n Straffelov c; Jfammet f Kriminalkammer n; ».kolonie f Straffekoloni c; ».los a. straffri, strafløs; »,• lofigfeit f Straffrihed c; ^.mildernd a. tur. formildende; »,• portoen Ekstraporto c; ».predigt /"Strafifepræken c; ».recht n Strafferet c; ».rechtlich a. kriminel; ».Verfahren n kriminel Rettergang c; ».würdig o. strafvær-

dig.

strafbar strafbar; strafskyldig. Strafbarkeit f Strafbarhed c. Strafe f Straf c; (@elt>0 Bøde, Mulkt c; bei », under Straf; in », nehmen straffe, strafen straffe; revse; am Leben », straffe paa Livet; um Geld », straffe med Bøder, mulktere. straff stram; stiv.

Straffheit f Stramhed c. sträflich strafværdig; sig. skammelig.

Sträfling m Straffefange c. Strahl m Straale o; Glimt n; »,• tiere n/pl. Straaledyr n/pl. strahlen straale; glimre. Strahlen«..., strahlen-... in Zsfgn: ».brechend o. straalebrydende; ».brerhung f Straalebrydning c; ».förmig o. straaleformet; ».-krone f Glorie, Straalekrone c. strahlig straaleformet.

Strähne f Lok, Tot, Tjavs o; (Garn»,) Fed n.

stramm stram; sig. streng, striks, strampeln sprælle, sparke. Strand m Strand, Strandbred c; ».gerechtigkeit f Strandret, Forstrandsret o; ».gut n strandet

- 865 —

stranden

Gods n; Vraggods n; JforB tn Strandstol c; ^ord nuug /'Bj ærg-ningslov o; ^räuber tn Strand-røver c; ^recht n Vragret c; wache f Strangvagt, Kystvagt c; ^.weg m Strandvej o. stranden strande.

Strandung f Stranding c.

Strang m Reb n, Strikke c;

Skagle «; A Spor n. strangulieren strangulere, kvæle. Strapaze f Strabads c. strapazieren strabadsere.

Straße f Gade o; Vej, Landevej o; \L Stræde n.

Straßen«... in Zs.-stzgn: -anlage f Gadeanlæg n; Vejanlæg n; bahn f Sporvej c; ^bau tn Vejbygning c, Vejanlæg n; ^junge m Gadedreng o; ^kehrer tn Gadefejer o; ^keyrmaschine f Gade-fejemaskine c; Jfot tn Gadesnavs n; flåterne f Gadelygte o; ^Pflaster n Stenbro, Brolægning o; ^tstub tn Landevejsrøveri n; ^räuber tn Landevejsrøver c; ^.reinigung f Gadefejning c; otietsGadefærdsel c; ^.walze f Vej tromle c. strate'gisch strategisk, sträuben (v.Federn,Haaren) rejse; sich ^ stritte i Vejret, rejse sig; stritte imod; krympe sig (ved). Strauch tn Busk c; ^dieb tn Røver, Stimand c; fluers n Buskads n.

straucheln snuble.

Strauß tn 1. (Vogel) Struds c. 2. (ölumeiu,) Buket c. 3. (Kampf) Dyst, Kamp c.

Strazze G Kladde, Kladdebog c. Strebe / Stræbepille c; Stiver, Støtte c.

Strebe-... in Zs.-stzgn: ^balken tn Skraastiver c; ^.bogen m Stræ-bebue c; ^Pfeiler tn Stræbepille [noget; anstrenge sig.l streben: nach et. w stræbe efter)

Streicher

Streben n Stræben, Tragten, Bestræbelse s. [jæger o.\ Streber tn Slider o; sig. Embeds-J Strebertum n Stræben, S træv «. strebsam stræbsom.

Strebsamkeit f Stræbsomhed c. Streck«... in 8støn: Jbett n Med. S trækkeseng c; stuers O n Strækkeværk n. streckbar strækbar, strækkelig. Streckbarkeit f S trækkelighed o. Strecke f Strækning c; Stykke n Vej ; Tid c, Tidsrum n; # Linie c; X Stolle c, Galeri n; zur w bringen (Jagd) nedlægge, strecken strække, udstrække; & das Gewehr strække Gevær; sich w række, strække sig. Strecken«..., strecken-... in Zs.-stzgn: ^arbeiter A m Kolonnearbejder c; ^aufseher tn Banevogter c; ^,satz tn Zonetakst c; ^.verkehr tn Lokaltrafik c; ^.weise adv. hist og her.

Streich tn Slag, Hug, Smæk n; sig. Streg o, Puds n; bummer ^ dum Streg, Dumhed c; tolle gale Streger pi.; j-nr einen spielen spille En et Puds. Streich«... in 8støn: ^brett n (am Pfluge) Muldfjæl o; ^garn n Slags Maskingarn n; (Fischerei) Slæbevod n; ^holz, ^.Hölzchen n Tændstik c; ^instrument J n Strygeinstrument n; ^kase m blød Ost c; ^.maß n Strygmaal n; ^riemeil tn Strygerem c. streicheln klappe, stryge, streichen stryge; (Pflaster; Butter auf d. Brot) smøre; (mu.) stryge, male; (aus^) stryge, udslette; (Papier) strege; slaa, piske; 4« die Flagge ~ stryge Flaget; vjn. stryge; (v.Vögeln) trække; (v. Fischen) lege; (umher^) strejfe om; F einen - lassen slippe en Vind.

Streicher tn Maler e.

stridbar.

Streif m Strejftog n; Stribe e; Strimmel c; -band n Kors-baand n; -korps & n Strejfkorps n; -licht n Strejflys n; -schuß m Strejfskud n; -Wache f Patrouille c; -wunde f overfladisk Saar, Hudsaar n; -zug jn Strejftog n.

streifen stribe; (e-e Säule) risle; strejfe, stryge; smøge; den Ring vom Finger - trække Ringen af Fingeren; die Ärmel in die Höhe - smøge Ærmerne op; die Blätter vom Zweige - stryge Bladene af Kvisten; v/n. an et. -strejfe noget; fig.grænse til; (umher-) strejfe (om); (v. Wind) stryge.

Streifen tn Stribe c; Strimmel c.

(Stceiferei f Omstrejf en c; Strejftog n.

streifig stribet.

Streik m Strejke, Skrue o; -• brecher m Skruebrækker o; -« kasse f Strejkekasse c.

streiken strejke, gøre Strejke, Skrue.

Streit m Strid o; Tvist, Trætte c, Skænderi n; Disput c; Kamp

Streit-..., streit-... in Zffgn: -axt f Stridsøkse c; -srage f Strids-spørgsmaal n; -tøanbeim Strid, Tvist o; Retssag c; —frafte f/pl. Stridskræfter cjpl.; -lustig a. stridslysten; -punkt m Stridspunkt n; -f^e /‘omtvistet Sag c; Stridens Genstand c; -satz tn Tesis o; -schrift f Stridsskrift n; -sucht f Trættesyge, Stridbarhed c; -süchtig a. trættesyg, [kampdygtig, streitbar stridbar; krigerisk; Streitbarkeit f Stridbarhed c; Kampdygtighed c. streiten stride, kæmpe; (a. sich -) strides, skændes, disputere; (gegen, wider) fig. være i Strid (med); vor Gericht - føre Proces; via. bestride; die -den Parteien de stridende Parter.

Streiter m Kombattant o; fig. Stridsmand c.

streitig stridende, uenig; omtvistet, omstridt; omtvistelig; j-rn et. - machen gøre En noget stridig; frakende En noget.

Streitigkeit f Omtvistethed c; -en pi. Stridigheder cl pi.

ftreng(e) streng; nøje, nøjagtig; (v. Geschmack) skarp, ram; (vom Geruch) stram.

Strenge f Strenghed c; Nøjagtighed c; Ramhed c.

Streu / Strøelse c; Straaleje n.

Streu-... in S (Tøn: -bttdjfe/Teber-bøsse, Saltbøsse, Sukkerbøsse c; -pulver n Strøpulver n; -• sand m Strøsand n; -zucker m Strøsukker n.

streuen strø, drysse; sprede.

Strich m Streg c; Linie c; Strimmel c; Landstrøg n; Pennestrøg n; (am Zeug) Luv o; (der Bögel) Strøg, Træk n; (der Fische) Legetid c; Yngel c; Kompasstreg o; fig. Anstrøg n; F einen - haben have en Skrue løs; have en Gnist, lille Rus; gegen den - imod Haarene, imod Luven ; in einem - i eet Træk.

Strich«..., strich-... in Zffgn: -regen m lokal Byge c; -Vogel m Strøgfugl, Trækfugl c; -weise adv. strøgvis; -zeit f (der Vögel) Strøgtid c; (derFische) Legetid c.

Strick m Strikke c; Snare c; fig. Gavtyv, Strik c.

Strick-... in Zssgn: -Beutel m Strikkepose o; -garn n Strikkegarn n; -leitet f Rebstige o; -Maschine f Strikkemaskine c; -• nadel f Strikkepind c; -strumpf m Strikkestrømpe o, -zeug n Strikketøj n.

stricken strikke.

[c.

[tur c.

Strickerei f Strikketøj n; strikket Arbejde n.

Stricker (in f) tn Strikker(ske) c.

Striegel ro Strigle c.

striegeln strigle; børste.

Strieme /",- n m Stribe c; Strime

striemig stribet; strimet.

Strippe f Strop c.

Stroh n Halm c; (Dach-) Tækkehalm c; Straa n; sig. leeres -dreschen tærske Langhalm.

Stroh-..., stroh-... in Zffgn: -dach n Straatag n; -decke f Halm-maatte .o; -decker tn Tækkemand c; -farben a. straagul; -flechter(in f) tn Straaflet-ter(ske) c; -gelb o. = -farben; -halm tn Halmstraa n; -Hütte f straatakt Hytte c; -kopf tn Dumrian c; -mann ro Straa-mand c (auch sig.); (beim Spiel) Blindemand, blind Makker c; -sackru Halmsæk c; -schuppen ro Halmskur n; -seil n Halmreb n; -teller tn Tallerkenbrik, Bordmaatte c; -Wisch ro Halmvisk c; -witwe(r tn) f Græsenkemand) c.

strohern af Halm, af Straa, Halm-, Straa-; sig. flov, aand-løs.

strohig fuld af Halm, Straa.

Strolch tn Vagabond, Landstryger c.

strolchen vagabondere. [Flod c.

Strom ro Strøm c; Strømning c;

Strom-..., ström-... in Zssgn: -a'b, -a'bwärts adv. ned ad Strømmen; -ttu'f, -au'fwärts adv. op ad Strømmen; -enge /"Snævring c (af Floden); -gebiet n Flodgebet n; -leiler tn Elektr. Leder o;-messer ro Elektr. Strørn-maaler c; -schnelle f Strømning c; -steller ro Elektr. Rheo-stat c; -weise adv. strømmevis, i Strømme, [strømme; skylle.

strömen strømme; r/a. lade

Stromer m Landstryger, Vagabond o.

(Strömung f Strømning c (a. sig.).

Strophe f Strofe c.

strotzen bugne, strutte

Strudel m Hvirvel c (o. sig.).

Strudelkopf m Brushoved n.

strudeln hvirvle.

Strumpf m Strømpe c; (®a8-) Glødenet n; -baud n Strømpe-baand n; -halter tn Strømpeholder c; ^ofc f Trikot n; --ttmmt/"/pZ. Hosekram varer c/pZ., Trikotage c; -Weber, -Wirker m Strompevæver c.

Strulck 4 m Stilk, Stok c; Stamme c; Stub c.

struppig strid; forpjusket.

Struppigkeit f Stridhed o; Forpjuskethed c.

Struwwel-kopf, -Peter F tn forpjusket, uredt Hoved n; Strut-tepeter c.

Stubbe f, -tt m Træstub c.

Stübchen n lille Stue c.

Stube f Stue c; die gute - Stadsestue c.

Stuben-... in Zssgn: -älteste(r) & tn Formand c paa Stuen; -• arrest m Stuearrest c; -bursche tn Kontubernal c; -Hocker tn Hjemmesidder c; -luft f Stueluft c; -Mädchen n Stuepige c; -sitzer m=J)oder; -uhr /"Stueur n.

Stuck, Stukko ro Stuk, Stukka-

Stuck-... in Zs.-stzgn: -arbeit f Stukkaturarbejde n; -arbeiter ro Stukkaturarbejder, Stukkatør o.

Stück n Stykke n; Pengestykke n; Teaterstykke n; au§ freien -en af egen Drift, af sig selv; in allen -en i alle Henseender.

Stück-..., stück-... in Zssgn: -arbeit /"Akkordarbejde n; -arbeiter ro Akkordarbejdere; -fatønStykfad n; -fliefeerei/ Kanonstøberi

[halv Mil.

Time c.

n; -güter 4/ n/pl. Stykgods n; Jfnetfjt & tn Trænkusk c; -* lohn m Akkordbetaling e; -» Pforte 4, f Kanonport e; -weise adv. stykkevis; sivets n fig. Stykværk n; -(en)zucker tn Klumpsukker n.

Stückchen n lille Stykke n. stücke(l)n dele i Stykker; udstykke; sammenstykke, stuckern F støde, skumple. Student wr Student c; -der Rechte juridisk Student.

Studenten«... in Zssgn: -gelage n Studentergilde n; -zeit f Stu-1 Studie f Studie o. [dentertid c.j Studien«... in Zs.»stzgn: -topf m (Malerei) Studiehoved n; steife f Studierejse c; -zwecke tn/pl.: zu -zwecken paa Studiernes Vegne.

Studier»... in Zs'stzgn: -zeit f Studietid c; -zimmer n Studereværelse n. studieren studere.

Studium n Studium n; Studien pL, Studier pZ.

Stufe f Trin n (auch /tgr.); Gram. Grad c; / Interval n; (Erz-) Stufe, Prøve c.

Stufen-..., stufen»... in Zs.-stzgn: -öttig a. trinlignende; -folge f, -gang m Trinfølge e; Fre-madskriden c; -jähr n hvert syvende Aar i Menneskelivet; pleiter f Trappestige c; f Skala c; fig. Trinfølge e; -weise adv. trinvis, gradvis.

Stuhl tn Stol c; Væverstol c; Med. Stolgang c; Apostolischer -Pavestol o; zu -e gehen gaa til Stols; -siechtet tn Rørfletter c; -gang m Stolgang, Aabning c; -lehne /■ Stoleryg c; -macher tn Stolemager c; -schlitten m Kane o; -wagen m Vogn med Agestole, Holstenskvogn c; -zwang m Med. Stoltvang o.

Stukkateur m = Stuckarbeiter. Stulle f Stykke n Smørrebrød. Stullenpapier n Madpapir n. Stulpe /■ Hatteskygge o; Fad-laag n; Osteklokke o; Støvlekrave c.

stülpen vende opad, endevende; smøge op; sætte omvendt paa; sætte Laaget paa. Stulp(en)ftiefel m Kravestøvle e. Stülpnase f Opstoppernæse c. stumm stum; maalløs.

Stummel m Stump c; Træstub c; kort Pibe, Næsevarmer c. Stummheit f Stumhed o; Maal-løshed c.

Stümper m Stymper, Fusker c. Stümperei f Stymperagtighed c; Fuskeri n.

stümperhaft stymperagtig, stümpern fuske, kludre, stumpf stump; (v. Kegel) afstumpet; sløv (auch fig.).

Stumpf m Stump c; Træstub c. Stumpf-..., stumpf»... in Zssgn: -nafe f Stumpnæse o; -nasig a. stumpnæset; -schwänz mStump-hale c; -schwänzig a. stump-halet, stumprumpet; -sinn tn Sløvhed c; Aandssløvhed c; -sinnig a. sløv; aandssløv; -• Wink(e)lig a. stumpvinklet. Stumpfheit f Stumphed c; Sløvhed c (auch fig.).

Stunde f Time c; (Weg-) en stunden give Henstand med. Stunden»..., stunden»... in Zssgn: -geld n Timebetaling c; -glad n Timeglas n; -lang a. timelang; adv. i Timevis; -plan m Timetabel c, Skema n; -schlag tn Timeslagn; -weise adv. timevis.

Stündleiu n: letztes - sidste [hver Time. stündlich med hver Time; adv. Stundung f Henstand, Frist c. stupi'd stupid.

[Støtte c.

»ur. Licitation.

Sturm tn Storm c (auch X; fig.); Anzeiger m Stormmelder o; »,• flut f Stormflod c; ».glocke f Stormklokke c; ».lauf X m Stormløb n; pleiter X f Stormstige c; etternen m Stormrem, Hagerem c; ».fdjritt Xw Stormmarch c; ».Vogel m Stormfugl o; -Wind m Storm; Stormvind o.

stürmen storme; es stürmt det stormer; storme, fare, styrte (af Sted); ringe med Stormklokken; vfa. X storme.

stürmisch stormende; stormfuld; fig. voldsom, heftig.

Sturz m Fald n (auch fig.) ; Sammenstyrtning c; Voldsomhed, Heftighed c; stejl Skrænt c; O Fallit o; (Kassen».) Kasse-eftersyn n; Fadlaag, Gryde-laag n; Jbstdj m Bjergbæk c; J6ai> n Styrtebad n; ».güter n/pl. Styrtegods n; ».karren m Tipvogn e; ».regelt m Plaskregn c: ».see, ».Welle f Styrtesø c.

Stürze f Fadlaag, Grydelaag n; Osteklokke c.

stürzen styrte, falde; styrte, fare (af Sted); vfa. styrte; omstyrte, kuldkaste; vælte; hælde ud; die Kasse ». efterse Kassen; vom Throne », støde fra Tronen.

Stute f Hoppe c.

Stuten-... in Zs.'stzgn: ».füllen n Hoppeføl n; ».meister m Stutmester c.

Stuterei f Stutteri n.

Stutz«... in Zssgn: ».bart m op-vikset Overskæg n; ».büchse f Riffel, Karabin c; ».glas n Glas n med kort Fod; ».Handschuh m Halvhandske c; ».ohr n studset Øre n; ».Perücke f kort Paryk c; ».schwanz m Stumphale c; ».uhr f Taffelur n.

Stütz-... in Zs.'stzgn: »Jbolfttt m

Støttebjælke, Stivere; ».umuet f Støttemur s; ».punkt m Støttepunkt n.

Stütze f Støtte, Stiver c; fig. stutzen studse; af studse, tilstudse ; v/n. studse, forbavses. Stutzen m Riffel, Karabin c. stützen støtte; afstive; (Pflanzen) stænge, stage.

Stutzer m Laps, Modeherre c. Stutzerin f Modedame c. Stutzertum n Lapseri n. stutzig studsende, overrasket; ».

machen forbavse, overraske. Subhastatio'n f jur. Tvangsauktion c.

Subje'ktn Gram. Subjekt, Grundordn; Person c, Individ n; daar-lig Person o, “Subjekt“ n. Submission f Underkastelse c;

[gehjælp c. Subsidien^r. Subsidier pi., Pen-Subskribe'nt m Subskribent c. subskribieren subskribere. <Bu'6ftantibn Substantiv, Navneord n.

subtrahieren subtrahere.

Suche f Opsporing c; auf der », sein være paa Spor (efter), suchen søge, lede efter; søge, stræbe (efter); søge, ansøge om; was haben Sie hier zu »,? hvad har De her at bestille?; seine Ehre in etwas », sætte sin Ære i noget; das Weite ». flygte, gøre sig usynlig.

Sucht f Syge, Sot c; sig. sygelig Lyst, Mani c; fallende». Epilepsi [n; Brygning, Bryg c. Sud m Kogning c; Kog, Afkog Süd m Syd, Søndenvind c. Süd-..., süd-... in Zssgn: ^frucht f Sydfrugt o; ».o'ft m Sydøstvind o; ».o'ft(en) m Sydøst; ».5'stlich o. sydøstlig; »JjoI m Sydpol o; see f Sydhavet; ».we'st m Sydvestvind e; ».we'st(en) m Sydvest; ».we'ftlich a. sydvestlig.

Sudel-... in Zsign: -arbeit f Ja-skeri n; -fodj m daatlig Kok c;

Superintende'nt m Superintendent c.

superklug superklog, overvættes

Supernumerar m overtallig c; Ekspektant c.

Suppe f Suppe c.

Suppen-... in Zs.-sygn: -anstalt / Suppekøkken n; -fleisch n Suppekød n; skrant n Suppeurt c; -löffel m Spiseske c; Potageske c; -marke f (für strmc) Spi-sebillet c; -schusiel f Suppeterrin c; -topf m Suppegryde c.

Supplika'nt m Supplikant c.

surren surre, summe; vja. >L surre.

Surroga't n Surrogat n.

süß sød (a. sig.) ; -es Wasser fersk Vand n; widerlich - vammel-sød.

Süß-..., süß-... in Zffgn: -holz n Lakrids c (n); F sig. -holz raspeln sige Artigheder, Komplimenter; -kirsche f Fugle-kirsebær(træ) n; -milchkäse m Sødmælksost c; -sauer a. sursød; -wasserfisch m Ferskvandsfisk c.

Süße f Sødhed, Sødme o.

süßen søde.

Süßigkeit f Sødhed, Sødme c; -en pi. søde Sager pi., Slikkeri n.

[klog.

-magd f sjusket Pige c.

Sudelei sjaskeri n; Griseri n;

Fuskeri n.

sudelhaft sjusket; griset.

Süden m Syd, Sønden c.

de c.

Sudler m Jaskehoved, Sjuskehoved n; Fusker c. südlich sydlig; - von Syd, Sønden for; -e Breite sydlig Bred-[smagende. süffig F (v. Bier) drikkelig, vel-Sühne f Forsoning c, Forlig n;

Udsoning c; Bod c. sühnen sone, afsone; forsone.

Sühnopfer n Sonoffer n.

Sultan m Sultan c.

Sülze, Sülze f Saltlage o; Kochk.

Lage c; Gelée; Sylte c. [tet.l summa'risch summarisk, kortf at-J Summe f Sum c. summen summe, surre; (ein Sieb)

nynne.

[summere.

summieren lægge sammen, op-Sumpf m Sump (a. sig.), Mose c;

Pyt c, Kær n; -fieber n Sumpfeber, Malaria c; flache f, -loch n Mosepyt c, Mosehul n; -* luft f Sumpluft c; -Vogel m Sumpfugl, Vadefugl o. sumpsig sumpet, dyndet.

süßlich sødladen, sødlig; sig. Süßling m affektert Mandfolk n Symmetrie f Symmetri o. symmetrisch symmetrisk. Synago'ge f Synagoge c. Syndikat n Syndikat n.

Sy ndikus m Syndikus s. Syno'de f Synode c.

Syringe % f Sy Syste'm n System n. systematisch systematisk.

Sünde f Synd c; kleine -n Smaa-synderpZ.; - und Schande Synd og Skam.

Sünden-... in Zfsgn: -bock m Syndebuk c; Zerlaß m Syndsforladelse c; -fall m Syndefald n;

-geld n syndige Penge pi.; -• register n Synderegister n.

ren c.

Sünder(in f) m Synder(i'nde) c; armer - dødsdømt Forbryder c; stakkels Synder c.

Sündflut f = Sintflut. [fuld.] sündhaft, sündig syndig, synde-J Sündhaftigkeit f Syndefuldhed c. Szene f Scene c. sündigen synde.    Szenerie f Sceneri n.

sündlich syndig, forbrydersk. Szepter n (m) s. Zepter.

Ta'bak m Toba’k

Tabaks-... in Zssgn: -bau m Tobaksavl o; -bentel m, abläse f Tobakspung c; -bßinpf m Tobaksrøg c; -dose f Tobaks-daase, Tobakskasse c; flauer m Person, som skraar; -pfeife f Tobakspibe o; -rancher m Tobaksryger c; Spinner m Tobaksspinder c; ostener /‘Tobaks-skat c.

tabella'risch tabellarisk.

Tabelle f Tabel c.

Tablett n Præsenterbakke c.

Tabulett n Bissekræmmerkasse c; -krämer tn Bissekræmmer c.

Tadel m Dadel c; Irettesættelse

Tadel-..., tadel-... in Zssgn: -frei, -los a. dadelfri, ulastelig; -» losigkeit f Ulasteliglied c; --lustig a. dadlelysten; -sucht f Dadlesyge c; -süchtig a. dad-lesyg.

tadelhaft dadelværdig, lastværdig.

tadeln dadle, laste; irettesætte.

tadelnswert = tadelbaft.

Tadler m Dadler, Kritiker c.

Tafel f Plade c; flad Kage c; Tavle c; Skrivetavle c; Bord, Taffel n.

Tafel-..., tafel-... in Zssgn: -anfsatz m Bordopsats c; -bouillon f Bouillonskager c/pl.; -decker m Taflfeldækker c; -sonnig a. tavleformet; -gelber n/pl. Taffelpenge pi.; -geschirr n Bordservice n; -klavier n taffelformet Klaver n; -land n Højslette c; -schneider m Tilskærer c; -tuch n Borddug c; -* zeug n Dækketøj n; Bordservice n.

tafeln holde Taffel, spise.

täfeln panele: parkettere.

Täfelung f, Täfelwerk n Panel n; Parket n.

Taffet, Taft m Taft n.

Tag m Dag c; Møde n, Forsamling c; sig. Dag o, Lys n; bei -e om Dagen, ved Dag; des -es, am -e om Dagen; eines -es en Dag; alle -e hver Dag; dieser -e i disse Dage; den ganzen - hele Dagen; heutigestags nu til Dags; heute über 8 -e idag 8 Dage; -für - Dag for Dag; einen - um den andern hver anden Dag; guten „l god Dag!; an den -kommen komme for Dagen; an den - bringen bringe for Dagen; in den - hinein hen i Vejret; bis in den - hinein schlafen sove til langt (højt) op paa Dagen; zutage fördern bringe frem for Dagens Lys.

Tag-..., tag-... in Zssgn: -arbeit f Dagsarbejde n\ -blind a. dagblind; Blindheit f Dagblind-hed c; -falter m Dagsværmer. Dagsommerfugl c; -la glich adv. hver evige Dag; -und-na'chtgleiche /"Jævndøgn n.

Tage-..., tage-... in Zssgn: -blatt n Dagblad n; -buch n Dagbog c; K Journal c; -dieb m Dagdriver c; -gelder pi Dagpenge, Diæter pi.; -lang a. som varer flere Dage; -lohn m Dagløn c; -löhner m Daglejer c; -reise f Dagsrejse o ; -weise adv. i Dagvis; -werk n Dagværk n; --Werker m Daglejer c.

tagen dages, gry; holde Møde.

Tages-... in Zssgn: -anbruch m Dagens Frembrud n; Daggry n; -befehl & m Dagsbefaling c; -bericht m Dagsberetning c; -« berichterstatter m Dagskronikør

ning o.

[usynlig.

o; -lic&tn Dagslysn; -orduung f Dagsorden c; an der Ordnung sein være paa Dagsordenen (a. sig.); -zeit f Tid c paa Dagen. täglich daglig; adv. om Dagen. Taifu'n tn Tyson o.

Taille f Talje c; Kjoleliv n.

Take! 4 n Talje, Blok c; Rig-[lage, Rigning c. Takelage f, Takelwerk ^ n Take-Takt «T m Takt c (auch fig.). Takt»..., takt-... in Zffgn: -fefi a. taktfast; -loS a. taktløs; -» lostgkeit f Taktløshed c; -mcifjiø a.taktmæssig, rytmisk; adv. i Takt; -stock m Taktstok s; -■ strich m Taktstreg c; -voll a. taktfuld.

Ta'ktik X f Takti'k o (anå) fig.). Tal n Dal c; -brücke /‘Viadukt c; -grund m Dalbund c; Nessel m Dalkedel c; -sohle f= -grund. Tala'r m Talar c.

Talent n Talent n. talentvoll talentfuld.

Taler m Daler o; harte - blanke Dalere pl.

Talg m Talg, Tælle o. talgig, talgicht talgagtig, tællet. Talglicht n Talglys, Tællelys n. Talk m Min. Talk c; -erde f Magnesia c. tamburieren tamburere.

Tand m Tant c; Ubetydeligheder c/pl.

Tändelei /‘Leg, Spøg c; Legeværk n; Ubetydeligheder c/pl. tändelhaft fjasende, spøgende; ubetydelig.

tändeln lege, spøge; Hase, ganzer c.

Tändler m Fjasmager, Kurma-Tang - m Tang c.

Tank sL m Tank o.

Tanne f Ædelgran, Gran s. tonnen af Gran, Gran-. Tannen-... in Zf.-ftzgn: -apfel m Grankogle c; -bäum m Grantræ n; -geholz n Granskov o; -harz n Granharpiks n; -zapfen m = -apfel.

Tante f Tante, Moster, Faster o

Tanz m Dans c; Bal n.

Tanz-..., tanz-... in Zffgn: —bor m Dansebjørn o; -hoben roDanse-plads, Dansesalon o; -gesell-schüft f Selskab n med Dans; -karte f Balkort n; -lehret m Danselærer c; -lustig a. danselysten; -schuh m Dansesko,

Balsko c; -stunde f Dansetime o; -Vergnügen n Svingom c. tänzeln danse, hoppe, trippe, tanzen danse.

Tänzer m Danser o; (auf Bällen) Kavaler c. (Bällen) Dame c.l Tänzerin f Danseri'nde o; (auf) Tape't n: F etwas aufs - bringen

bringe noget paa Tapetet, paa Tale.

Tapete f Tapet n.

Tapeten-... in Zssgn: -macher m Tapetfabrikant c; -tür /'Tapetdør c.

Tapezier, -er m Tapetserer s. tapezieren tapetsere, tapfer tapper, kæk; adv. tappert; dygtig.

Tapferkeit f Tapperhed c. tappen klunte (af Sted); famle, täppisch kluntet, klodset.

Tara B f Tara e.

Tarantel f Tarantel o. tarieren G tarere.

Tarif m Tarif o.

Tarnkappe f Hætte c, som gør Tartfche f Skjold n.

Tasche f Lomme c; Taske c. Taschen-... in Zffgn: -ausgäbe f Lommeudgave c; -buch n Lommebog c; -dieb m Lommetyv e; -feuerzeug nLommefyrterj n; -format n Lommeformat n; -• geld n Lommepengepi.; -mester n Lommekniv c; -spielet m Taskenspiller o; -spielerei f

[føle.

paa

vir-

vitet c.

Dueavl c.

Taskenspillerkunst c; ^tuch n Lommetørklæde n; ^.uhr s Lommeur n; ^Wörterbuch n Lommeordbog c.

Täschner w Sadelmagere; Portefeuillemager c.

Tasse f Kop c.

Tastatu'r «T /" Klaviatur c.

Taste J f Tangent c. tasten føle, famle; føle paa, be-Taftstnn m Følesans, Følelse c. Tat /"Gerning, Handling c; Daad, Bedrift c; auf frischer fersk Gerning; in der kelig, i Virkeligheden.

Tat»..., tat»... in Zsign: ^.bestand m jur. faktiske Omstændigheder, Faktapl.; straft /"Handlekraft, Energi c; Jfråftig a. energisk; ^kundig a. almindelig bekendt, notorisk; ^sache f Kendsgerning c, Faktum n; ^sächlich a. faktisk.

Taten»..., taten«... in Zsign -. udrang m Virkelyst c; JU>3 a. daad-løs; uvirksom; ^losigkeit f Daadløshed c; Uvirksomhed c; Jfuft f = udrang; ^luftig a. virkelysten; ^.reich a. daadrig. Täter m Gerningsmand c. tätig virksom; Gram. transitiv. Tätigkeit f Virksomhed c; Akti-[voldsom. tätlich virksom; haandgribelig, Tätlichkeit f Haandgribelighed, Voldsomhed c. tätowieren tatovere.

Tatze f Pote, Lab c.

Tau 1. n Tov, Reb n. 2. m Dug s ; F vor „ und Tage før Daggry. 3. in Zsign : ^.punkt m Tøpunkt n; ^.tropfen m Dugdraabe c; ^werk n Tovværk n; ^ Rigning, Takelage c; zweiter n Tøvejr n. taub døv; sløv, følesløs; gold; tom; Nessel Døvnælde c; ^.e Nutz tom Nød o; ^ftumm a. døvstum.

Taube f Due c.

Tauben«... in Zsign: ^falke m Duehøg o; ^,haus n Duehus n; ^» Liebhaber m Dueelsker c; ^mist m Duemøg n; ^post /" Duepost c; ^schießen n Dueskydning o; ^schlag w Dueslag n; ^.zucht f [Handue c. Tauber, Täuberich m Durik, Taubheit Døvhed c; Ufølsomhed c; Goldhed c. tauchen dyppe; dukke; v/n. dykke; dukke under.

Tauchente f Dykand e.

Taucher m Dykker c; ^glocke f Dykkerklokke c. tauen: es taut der falder Dug; det tør.

Tauerei 4« f Bugsering o.

Taus»... in Zsign: ~oft m Daabs-handling o; ^.becken n Døbefont c; JbudjnKirkebog c; -geschenk n Faddergave c; ^kapelle f Dø-bekapel n; Jfleib n Daabskjole c; ^.name m Døbenavn n; ^pate m Fadder o; ^schein m Daabs-attest c; ^schmaus w Faddergilde n; ^.stein w Døbefont o; ^.Wasser n Døbevand n; ^zeug n Daabsdragt c; ^jeuøcwiDaabs-vidne n, Fadder c.

Taufe f Daab c. taufen døbe.

Täufer m Døber o.

Täufling m Barn n, som skal døbes; ny døbt c. taugen due; være god, passe (for); es taugt nichts det duer ikke.

Taugenichts m Døgenigt o. tauglich duelig; brugbar. Tauglichkeit /"Duelighed o; Brugbarhed c.

Taumel m Svimmelhed c; Ørhed, Ruse; Tummel, Hvirvel c. taumelig ravende; svimmel; bruset, ør.

taumeln vakle, rave; tumle,

skifte.

trimle (omkuld); være ør, svimle.

Tausch m Bytte n, Bytning c;

Omveksling c; Mageskifte n. Tausch-..., tausch-... in Zssgn: --handel m Byttehandel, Tuskhandel c; -lustig a. byttelysten ; -weise adv. ved Bytning, tauschen bytte, tuske; veksle;

lsich - tage fejl. täuschen skuffe; narre, snyde; täuschend skuffende.

Täuschung f Skuffelse, Fejltagelse c; Bedrag n. tausend tusind; - und aber -tusind og atter tusind.

Tausend n Tusind(e) n; zu -en i Tusindvis.

Tausend-..., tausend-... in Zssgn: -sach, -sättig a. tusindfold: -. sutz m Zool. Tusindben n; -« gü'ldenkraut $ n Tu'sindgylden c; -jährig a. tusindaarig; -füllst» ler m Tusindkunstner c; -mal adv. tusinde Gange; -malig o. tusinde Gange gentagen; -* schön ^ n Tusindfryd c. tausenderlei tusind Slags, tausendste (der, die, das) den tusinde.

Taxame'terdroschke /"Taksarneter-d ro ske c.

Taxa tor m Vurderingsmand c. Taxe f Takst, Pris o; Vurdering c; Skat, Afgift c. taxieren taksere, vurdere.

Taxus H m Taks c, Takstræ n. Te chnik f Tekni'k c.    [c.

Techniker m Tekniker c; Ingeniør Technikum n teknisk Skole c. technisch teknisk.

Teckel(hund) m Grævlingehundc. Tee m Te c; -breit n Tebakke c; -brotchen n Tebrød n; -buchse f Tedaase c; -kanne f Tepotte c; -kessel m Tekedel s; sig. Fæ, Fjols n; -taffel m Teske c; -• Maschine f Temaskine c; -rose

H f Terose o; -sieb n Tesi e; -strauch w Tebusk, Teplante c.

Teer m Tjære o; -brennerei f Tjærebrænderi n; -jacke F f (Matrose) Ulk c; -pappe f Tagpap n; pinsel tn Tjærekost c; -schwelerei f --- -brennerei; -• tonne f Tjæretønde o.

teeren tjære.

teerig tjæreagtig; tjæret.

Teich m Dam, Fiskepark c; -tose ^ /■ Aakande e.

Teig m Dejg c; -mulbe f Dejg-trug n; -rädchen n Kagehjul n.

teigicht, teigig dejget; (vom Obst) blød, overmoden.

Teil m (n) Del c; (An-) Andel Part, Lode; an etwas teilnehmen tage Del i noget; zum - til Dels; zuteil werden blive til Del; ich für mein(en) - jeg for min Del, hvad mig angaar.

Teil-..., teil-... tu Zssgn: —besitzet m Andelsejer c; Jjnbeit v/n. have Del (i); Jjo&et K m Deltager, Interessent c; -nähme f Deltagelse, Medfølelse c; Delagtighed c; -nahmslos a. udeltagende, ligegyldig; -nehmen v/n. (au) deltage (i), være delagtig (i); -nehmend a. deltagende ; -weise adv. delvis; til Dels; -Zahlung f Afbetaling c.

teilbar delelig.

Teilbarkeit f Delelighed o.

Teilchen n Partikel c, Atom w.

teilen dele; unter sich - dele imellem sig.

Teiler m Deler, Uddeler c; Math. Divisor e.

teilhaft(ig) dela'gtig.

teils dels.

Teilung /"Deling c; Math. Division c; iuc. Skifte n.

TeilungSzahl /" Math. Dividend c.

Teint m Teint, Hudfarve c.

Telegra'mm n Telegram n.

Telegra'ph m Telegraf c.

c.

[n.

[usw.

Telegraphie f Telegrafi c; ohne Draht traadløs Telegrafi o. telegraphieren telegrafere, telegra'phisch telegrafisk. Telepho'n n Telefon c. telephonieren telefonere, telepho'nisch telefonisk.

Tellern»Tallerken c; Præsenterbakke s; Lyseplade c; ^brettn Tallerkenrække c; Zeisen n Rævesaks c; ^lecker F m Snyltegæst c; m Bordmaatte c; ^tuch n Serviet c; Viskestykke n; ,jvärmer m Tallerkenvarmer

Tempel tn Tempel n; -Herr tn Tempelherre c; ^raub tn Tempelran n.

Temperament n Temperament n.

Temperä'nzler m Afholdsmand c.

Temperatur f Temperatur e.

temperieren temperere.

Templer tn Tempelherre c.

Te'mpo n Tempo n. [tægter cjpl.Y

Tempora'lien pi. verdslige Ind-/

Tende'nz f Tendens c.

Tender Dtz tn Tender c; >l, Aviso-skib, Tenderskib n; -Maschine f Tenderlokomotiv n.

Tenne f Lo o, Logulv n.

Tenor tn 1. (v-) J* Tenor c. 2.(^) iur. Indhold n, Ordlyd o.

Tenori'ft J* tn Tenorist o.

Teppich tn Tæppe n.

Termi'n tn Termin c; O Frist, Respit o; -geschäft n Terminsforretning o; Zahlung f Afdragsbetaling c.

Terpenti'n m Terpentin c; -baum tn Terpentintræ n; -öl n Terpentinolie c.

Terrain n Terrain n.

Terrasse f Terasse c.

terrassieren danne terasseformet.

Terrine f Terrin c.

Tertia f tredieøverste Klasse c.

Tertia'ner m Elev c i tredieøverste Klasse.

Terz / f Terts c (a. Fechtk.). Terzero'l n Lommepistol c. Terze'tt J¹ n Terzet, Trio c. Testame'nt ti Testamente n. testamentarisch testamentarisk, testieren (über) borttestamentere; vfa. attestere, bevidne, teuer dyr; dyrebar; teure Zeit Dyrtid; sündhaft skammelig dyr; wie - ist das? hvad koster det?

Teu(e)rung f Dyrtid o.

Teufel tn Djævel c, Fanden; pfui ,v! fy for Fanden 1 Teufelei f Djævelskab n. Teufels-... in Zs.'stzgn: ^banner m Djævlebesværger c; ^brut F f Helvedes Yngel c; ^dreck m Dyvelsdræk c; ^,kerl F m Fandens Karle; ^streichnr djævelsk Streg c; ^luctbFn Fandens Kælling c.

teufen ^ uddybe, teuflisch djævelsk, Helvedes-. Text nr Tekst o; sig. j-m den- lesen læse Ln Teksten; ^buchnOpera-

tekst c.    [Tau usw.i

That, Thal, Thau usw. s. Tat, Tal,j

Theater n Teater n; -dichter m dramatisk Digter c; -kapelle f Teaterorkester n; -tosse /"Teaterkasse c; Billetkontor n; -» stück n Teaterstykke n; ^Vorhang tn Fortæppe n; -Zettel m Teaterplakat c. theatralisch teatralsk.

Thee, Theer, Theil usw. s. Tee, Teer, Teil usw.

Thema n Tema n (a. J').

Themse: die - Temsen. Theolo'g(e) m Teolog o. theolo'gisch teologisk.

Theoretiker tn Teoretiker o. theore'tisch teoretisk.

Therme f varm Kilde o. Thermome'terti (nr) Termometer These f Tesis c. theuer, Thier usw. s. teuer, Tier

Thon, Thor usw. s. Ton, Tor usw. Thran, thranig, Thräne usw. s. Tran, tranig, Träne usw.

Thron m Trone c; Jbcftetgung f Tronbestigelse o; Bewerber tn Tronprætendent c; ^,erbe tn Tronarving c; ».folge f Tronfølge c; »Himmel m Tronhimmel c; »Wechsel m Tronskifte n. thronen trone, thun, thunlich s. tun, tunlich. Thunfisch m Tunfisk c. [usw.l Thür, Thurm usw. s. Tür, Turm/ Thy'mian ^ m Timian c. ticken dikke, tief dyb (a. flg.).

Tief-..., tief-... in Zffgn: gängig a. huløjet; »bau m Vandbygning c; Kloakbygning c; »bewegt a. dybt bevæget; »Mau a. mørke-blaa; »blirf m sig. Skarpsyn n; identer m Tænker c; »druck O m Lavtryk n; »ebene f Lavslette c; »gang 4/ m Dybgaaen-de n; »taub w Lavland n; »fee f Havdyb n; »fttmMt, »sinnigkeit /■Dybsindighed c; Tungsindighed c; »sinnig a. dybsindig; tungsindig. [gaaende n. Tiefe f Dybde e; Dyb n; nL Dyb-tiefen fordybe, uddybe ;\L lodde. Tiefenmesiung /’Dybdemaaling c. Tiegel m Digel e.

Tiene f Tine, Tene c.

Tier n Dyr n; »arznei'kunde f Dy'rlægekunst c; »arzt m Dyrlæge c; »bündiger m Dyretæmmer c; »bude f Menageri n; »• garten m Dyrehave c; »kreis m Astr. Dyrekreds c; stunde f Zoologi c; sleben n Dyreliv n; ømåler m Dyrmaler c; »quäler nt Dyrplager c; »qualmt f Dyrplageri n; »reich n Dyrerige n; »schau f Dyrskue w; »schütz, verein m Dyrebeskyttelsesforening c; »Welt f Dyreverden c. tierisch dyrisk; animalsk.

Tiger m Tiger c; »fell n Tigerskind n; »katze f Tigerkat c. Tigerin f Huntiger c; fig. Tiger-i'nde c.

tigern tigre. [til at afvikle.l tilgbar udslettelig; (b. Schulden)/ tilgen udslette; (Schulden) afvikle; tilintetgøre, udrydde. Tilgung f Udslettelse c; Udryddelse c; Amortisation c. Tinktu'r f Tinktur c.

Tinte f Blæk n; (Malerei) Tinte, Farvetone c; F fig. in der» sitzen være i Fedtefadet.

Tinten-... in Zssgn: »faß n Blækhus n; »fisch m Blæksprutte o; »fleck mi Blækplet c; »klecks m Blækklat c; »Wischer m Penne-visker c.

Tippel m, »chen n Prik o. [sen.) tippen berøre med Fingerspid-J tiraillieren X tiraillere.

Tirol n Tyrol, tirolerisch tyrolsk.

Tisch m Bord n; am »e sitzen sidde ved Bordet; bei »e sitzen sidde til Bords; zu »e gehen gaa til Bords; »decke f Bordtæppe n; »gast nt Bordgæst, Middagsgæste; »geitofem Bordfælle c; »geschirr n Spisestel, Bordtøj n; »gesellschaft f Bordselskab n; »glocke f Bordklokke o; (zu Tische rufend) Middagsklokke c; Jfsttte f Spiseseddel c, Bordkort n; »fasten m Bordskuffe c; »Hopfen n (Spiritismus) Banken c under Bordet; »tuch n Borddug, Dug s; »zeug n Bordservice n; Dækketøj n. Tischler m Snedker c.

Tischlerei /■ Snedkeri n; Snedker-værksted n.

tischlern snedkre, snedkerere. Titel m Titel c; iur. Adkomst c; »Matt n Titelblad n; »fopf Mi Titelord n; Kupfer n Titelkobber n; ».sucht f Titelsyge o.

[Klodrian c.

titular-... in Zssgn: ... titulær. Titulatu'r f Titulatur e. titulieren titulere.

Toast m “Skaal" e (auf ----- for). toasten udbringe en Skaal. Tob-..., tob-... in Zffgn: -sucht f Raseri n, Bindegalskab c; -• süchtig a. rasende, bindegal, toben rase; buldre, støje.

Tochter f Datter c; -anstalt f Filial c; -mann m Svigersøn o; -spräche s Dattersprog n; -staat m Koloni o.

Töchterschule f Døtreskole o.

Tod m Død o; des -es sein være Dødsens; gu -e til Døde, ihjel; auf den - liegen ligge for Døden.

Tod-..., tod-... i« Zffgn: abringend a. dødbringende, dræbende; -fetttb m Dødsfjende c; -feind-schuft f dødeligt Fjendskab n; -kra'uk a. dø'dssyg; -müde o. dø'dtræt; -futtbe f Dødssynd o. Todes-... in Zffgn: -angst f Dødsangst c; sig. dødelig Angst c; -anzeige f Dødsanmeldelse c; -art f Dødsmaade c; ».fall m Dødsfald n; -gefahr f Livsfare o; -kampf m Dødskamp c; -* röcheln n Dødsrallen c; -strafe f Dødsstraf c; -streich m dræbende Hug n; -stunde f Dødstime c; -tag ro Dødsdag o; -• urteil n Dødsdom o; -wunde f dødeligt Saar n. tödlich dødelig, dræbende. Tödlichkeit f Dødelighed c. [n.\ Toilette /"Toilette n; Toiletbord] Toiletten-... in Zffgn: -kasten ro Toiletskrin n; -spiegel m Toiletspejl n.

toll gal, afsindig; rasende; vild;

-er Hund gal Hund.

Toll-.... toll-... in Zffgn: —haus n Galehus n, Daarekiste c; -» Häusler ro Galehuslem n; -kir-sche f Galnebær n; -kopf ro Gal-frans o; Brushoved n; -kühn a. dumdristig; -kühnheit f Dumdristighed o; -tout f rasende Galskab c; Hundegalskab, Vandskræk o.

Tolle f (der Vögel) Top o; Toupé c; Pibestrimmel c.

tollen 1. v/n. støje, tumle sig. 2.v/a.(Zeug) pibe; (Haar)kruse.

Tollheit f Galskab c.

To'lpatsch ro Klodrian c; Tossehoved, Fæ n.

Tölpel ro Tølper, Lømmel o;

Tölpelei f Tølperagtighed o; Klodsethed c.

tölpelhaft tølperagtig; klodset.

Tomate H f Tomat c.

Tombak m Tombak c.

Ton* ro Lyd o; Tone (auch sig.); Akcent c; (Malerei)Tone, Farvetone c; sig. guter - god Tone; -art J¹ /Tonart c; -dichtung J' f Tonedigtning c; -fall ro Tonefald n; -kunst f Tonekunst c; -künstler ro Tonekunstner c; -leitet «T f Skala c; -setzet ro Komponist c; -filbe f betonet Stavelse c; -zeichen n Akcent c.

Ton^ ro Ler n.

Ton-...^, ton*...a in Zffgn: -artig a. leragtig; -boden ro Lerjord, Lerbund c; -geschirrn Lertøj n; -grube f Lergrav o; -haltig a. lerholdig; -lager n Geol. Ler-

' lag n; -pfeife / Kridtpibe c.

tönen tone, lyde.

tönern af Ler, Ler-.

tonig leragtig; lerholdig.

Tonne f Tønde e.

Tonnen«... i» Zffgn: -gehalt 4# ro Tonnage c; -geld 4, n Tøndepenge pi.; -gewölbe n Tøndehvælving c; -reif(en) ro Tønde-baand n.

Tonsu'r f Tonsur o.

Topa's ro Topas o.

Topf ro Potte o; Gryde o; Krukke c; -blume s Potteplante o;

[c.

schein. (Fleisch - døde Kødet.l töten dræbe, slaa ihjel; ba§|

Jbrettn Køkkenrække o; ^.decket m Pottelaag n; ^gucker F tn Pottekigerc; ^suchen m Søsterkage o; ^stürze f Pottelaag, Grydelaag n.

Töpfer nt Pottemager c; ^.arbeit s Pottemageravbejde n; ^ge-schirr n, ^ivare f Pottemager-varer c/pl.

Töpferei f Pottemageri n; Lertøj n; Pottemager værksted n.

Tor 1. n Port o. 2. nt Daare, Taabe, Tosse o. 3. In Zs.-stzgn:

f Indkørsel, Port c; »,• flügel m Portfløj c; ^.halle /'Underkørsel, Porthvælving c; Hüter m Portner c; ^pförtchen n Portlaage c; Schließer m — „• Hüter; ^.wagen m Kapervogn c; ^.weg m — ^fahrt.

Torf m Tørv c; ^boden m Tørvejord o; ^gröber m Tørvegraver c; ^grube /*Tørvegrav c; ^.moor n Tørvemose c; Stecher m — ^.gröber; ^stich m Tørveskær n. Torheit /‘Daarskab,Taabelighed töricht taabelig, tosset, törichterweise taabeligt nok. torkeln rave, tumle.

Tornister ro Tornister c (n). Torpedo vL nt Torpedo c; ^boot n Torpedobaad c.

Torte f Tærte, Kage o.

Tortur f Tortur c. tosen larme, støje, buldre, tot 1. død; ihjel; Rennen dødt Løb. 2. der (die) Tote den døde; die Toten pi. de døde pi. Tot-..., tot-... in Zffgn: ^geboren a. dødfødt; ^machen v/a. tage Livet af, slaa ihjel; -schießen v/a. skyde (ihjel); sich -schießen skyde sig; -schlag ro Drab, Mord n; -schlagen v/a. slaa ihjel, dræbe; -fdjtager »»Drabsmand, Morder c; Stok c med Blyknap; -schweigen v/a. tie ihjel.

Toten...., toten-... in Zssgn: Zocker m Kirkegaard c; ^.amt n Begravelse c; Sjælemesse c; *.• bahre f Ligbaare c; ^bett n Dødsseng c; Jblafc a. dødbleg; ^blässe f Dødbleghed c; ^buch n Begravelsesregister n; ^fctcr /* Gravøl n; ^fleck m Ligplet c; ^geläut(e) n Ringning c ved Begravelse; ^gerippe n Benrad e; ^gesang m Gravsang o; ^.glocke f Ligklokke o; ^grä-ber m Graver c; ^gruft f Gravhvælving, Grav c; ^.kopf m Dødningehoved n (a. Schmetter-ting); ^rnaske f Dødsmaske o; anesse f Sjælemesse c; tschau f Ligsyn n; ^schauer nt Ligsynsmand c; ^schauhauS n Lighus n; ^schein m Dødsattest o; starre f Dødsstivhed c; ^.stille f Dødsstilhed c; ^träger vr Ligbærer c; ^Verbrennung f Ligbrænding c; Zettel nt ----

Tötung f Drab, Mord n; sig. Dø-delse c.

Tour f Tur s.

Touri'st ro Turist o.

Trab ro Trav n.

Tiaba'nt ro Drabant o.

traben trave.

Traber ro (Pferd) Traver r..

Tracht s Klædedragt, Dragt c; Dragt c (Hol;); Skulderaagn; (junge Hunde, Katzen) Kuld; eine - Prügel en Dragt Prygl.

trachten (nach) tragte, stræbe (efter).

trächtig (v. Tieren) drægtig.

Trag-..., trag-... in Zffgn: -bahre f Bærebør c; -(e)balkeu ro Drager, Binderbjælke e; -baud n Sele o; -fähig o. bæredygtig; produktiv; -(e)korb ro Bærekurv, Rygkurv, Hankekurv c; stiemen ro Bærerem c; Sele o; --

festet, -stuhl m Bærestol c; -• weite f Rækkevidde o.

Traga'nt m Tragantgummi o. tragbar til at bære, portativ;

(v. Acker) givtig; sig. udholdelig. Trage f Bærebør c; Baare c. träge doven; lad, dvask, tragen bære; (Kleider) bære, gaa med; sig. indbringe; v/n. (vom Gewehr) række; Bedenken -nære Betænkelighed; fein Bedenken -ikke tage i Betænkning; Verlangen - nære et Ønske, føle Længsel; sich sauber - klæd sig pænt; sig. sich mit et. - være optaget af noget; getragene Kleider brugte Klæder.

Träger m Bærer, Drager c; Arch. Drager, Stolpe c; -etten n T-jern n; -lohn m Dragerløn c. Trägheit /'Dovenskab, Ladhed c. Tra'giker m Tragediedigter c. tragisch tragisk.

Trago'de m tragisk Skuespiller c. Tragö'die f Tragedie c.

Train m Train n. trainieren trænere.

Trakta't m (n) Traktat o. traktieren behandle; traktere, beværte.

trällern tralle, nynne, trampeln trampe, stampe. Trampeltier n Kamel c. [fuld. Tran m Tran c; F im -fein være tranchieren tranchere, skære for. Tranchiermesser n Forskærerkniv c.    [briste i Graad.l

Träne/"laare c; in-nausbrechenj tränen (von den Augen) løbe i Vand. Tränen-..., tränen-... in Zssgn: -• benetzt a. taarevædet; -fistel f Taarefistel o; -stütz m Med. Taareflaad n; -los a. taareløs; -ström m Taarestrøm c. [set. tranig trannet; F fig.fuld,beru-Trank m Drik c; Med. Mikstur c; S pøl n; -Opfer n Drikoffer n; -stener f Brændevinsskat c.

Deutsch-dänisch.

Tränke f Vandingssted n. tränken give at drikke; gennemvæde ; imprægnere; (ein Kind) amme; (Vieh) vande.

Transport m Transport c. transportieren transportere. Trape'z n Trapez n; -künstler m Trapezkunstner c.

Trappe f Trapgaas c. trappeln trampe, traske; trippe, trappen trampe, stampe. Trassa'nt S m Trassent o. Trassa't O m Trassat c. trassieren O trassere, trække (paa).

Tratte O f Tratte, Veksel c. Tran-... in Lssgn: -altar m Alter n; -formel /"Vielsesformular c; -gebühr f Betaling c for Vielse; -Handlung f Vielse c; -ring m Vielsesring c; -schein m Vielsesattest c; -zeuge m Forlover [^ Klase c.| Traube f Drue c; Drueklase c;j Trauben-... in Zssgn: -blut n Drueblod n, Druesaft c; -bohrer tn Vimmelborn; -kamm m Druekam c; -lese f Vinhøst o; -• rosinen//pf.Konfektrosinerc/pZ.; -zucker m Druesukker n. trauen 1. v/a. vie; sich - lassen lade sig vie, gifte sig. 2. v/n. tro, stole paa; sich - = sich ge-trauen.

Trauer f Sorg s; Sørgedragt c; - haben have Sorg; -botschaft, -post ^Sørgebudskab m; -faulte, -flagge f Sørgebanner n; -fall m sørgelig Hændelse o; Dødsfald n; -flor m Sørgeflor n; -» Haus n Sørgehusn;-kleid n Sørgedragt c; -marsch m Sørgemarch c; -rand m Sørgerand c; -spiel n Sørgespil n, Tragedie c; -weide H f Sørgepil, Græde-pil c; -zeit f Sørgetid c. trauern sørge, være sorgfuld; bære Sorg (um = for).

24

\m Klørknægt c.

[c.

Trauf-... in Møn: „rinne f Tagrende c; „röhre /’Nedløbsrende [c; Tagskæg n. Iroufe f Tagdryp n; Tagrende träufe(l)n dryppe, traulich hyggelig; fortrolig. Traulichkeit f Hyggelighed c; Fortrolighed s.

Traum m Drøm c; „bild n Drømmebillede n; „denter m Drømmetyder c; „Welt f Drømmeverden s.

träumen drømme; das hätte ich mir nie „ lassen det havde jeg aldrig drømt om.

Traumer m Drømmer c. Träumerei f Drømmeri n. träumerisch drømmende, traun! min Tro, sandelig! traurig bedrøvet, sorgfuld; sørgelig, bedrøvelig.

Traurigkeit f Bedrøvelse, Sorgfuldhed c; Sørgelighed o. traut kær, elsket; hyggelig. Trauung f Vielse c.

Zttbnpl. Druekvas n; (Brauerei) Mask c.

Treff n Kartensp. Klør c; „bube treffen træffe; ramme; finde; sich „ træffe sig, hændes, ske; træffes, mødes; v/n. (auf) træffe paa, støde paa, møde.

Treffen & n Træfning, Fægtning o; Slaglinie c.

treffend træffende, rammende. Treffer m (Schuß) Træffer c; (Sot» terie) Gevinst o; sig. Lykketræf

trefflich fortræffelig, fortrinlig.

Trefflichkeit f Fortræffelighed, Fortrinlighed c.

Treib-... in Zs.-stzgn: „anker >1, m Drivanker n; „beetn (Gärtnerei) Drivbænk o; „eis n Drivis c; „haus n Drivhus n; „Hauspflanze f Drivhusplante e (auch sig.); „• holz n Drivtømmer n; „jagd f Klapjagt c; „kraft f Drivkraft c; „rad n Drivhjul n; „sand m Flyvesand n.

treiben drive; (Blätter) skyde; X afdrive, affinere; (Metall) drive, drive op; sig. drive (en Forretning); drive paa, skynde paa; presse, nøde, tilskynde; v/n. drive, flyde; (v. Schnee) fyge; (v. Pflanzen) spire; vor Anker „ drive for sine Ankre.

Treiben n Drivning c; H Spiring c; sig. Adfærd, Handlemaade c; Færdsel o, Liv n; Klapjagt c. Treiber m Kvægdriver c; (Jagd) Klapper c. treideln \1/ trække.

Treidel-pfad, »weg \t m Træksti, Trækvej c. trennbar adskillelig.

Trennbarkeit f Adskillelighed e. trennen adskille, skille; (Eheleute) separere; (e-e Naht) sprætte op; sich „ skilles; opløses. Trennung /‘Adskillelse c; Separation c; Opløsning c.

Trense f Reitk. Trense c.

Treppe f Trappe c; eine „ hoch paa første Sal.

Treppen-... in Zs.-stzgn: „nbsatz m Trappeafsats c; „geländer n Trapperækværk n; „Haus n Trapperum n; „stufe f Trappetrin n.

Tresse f Lidse, Galon c; & SnorJ Treffenhut m galoneret Hat c. treten træde; gaa; stampe, trampe; fehl„ træde fejl; auf j-s Seite „ gaa over til En, til Ens Parti; aus etwas „ træde ud af noget; über bie User „ gaa ovei sine Bredder; zu j-m „ gaa komme hen til En; v/a. træde sparke; (v. Hahn) drænke; ftg mit Füßen, unter die Füße „ træde under Fødder.

Tretmühle f Trædemølle c. treu tro, trofast; sig. tro, nøj agtig. Treu-..., treu»... in Zffgn: „bruch m

[c.

Troskabsbrud n; ».brüchig o. utro, troløs; ».herzig o. trohjertet, troskyldig; ».Herzigkeit /* Trohjertethed, Troskyldighed c; ».los a. utro, troløs; ».losig-keit /* Utroskab, Troløshed c. Treue f Troskab, Trofasthed o. treulich trolig, tribulieren drille, plage.

Tribüne f Tribune c.

Tribu't m Tribut c. tributpflichtig tributpligtig. Trichi'ne f Trikin c.

Trichter m Tragt c. trichterförmig tragtagtig, trichtern tragte.

Trieb m Driven, Drift c; (Vieh) Drift, Hjord c; Græsgang c; (Jagd) Saat c; Skare, Flok c; H Skud n, Spire c; sig. Drift, Tilbøjelighed c.

Trieb«... in Mø«: ».feber f Driv-fjeder c (aud».kraft /‘Drivkraft c; ».rad n Drivhjul n; »,» sand m Flyvesand n; ».Werk n Drivværk n.

Trief...., trief.... in Zssgn: ».auge n rindende Øje n; ».äugig a. surøjet; ».nase f Drypnæse c; »,» naß a. dri'vvaad. triefen drive (af Vand), dryppe; (b. Auge) rinde.

Trift f Græsgang c; Græsningsret c; (Vieh) Drift, Hjord o; 4/ Drift, Afdrift c.

triftig vægtig, gyldig; driftig;

4, i Drift; H kraftig.

Triftigkeit f Vægtighed, Gyldighed c; Dristighed c.

Trikot m (n) Trikotage c;Trikot/ Triller J m Trille c. trillern slaa Triller; kvidre. Trillion f Trillion o.

Trink...., trink-... in Zsfgn: ».becher m Drikkebæger n; ».fest a. stærk i at drikke; ».gelage n Drikkegilde n; »gelb n Drikkepenge I»r., Drikkeskilling o; ».gesellschaft f Drikkeselskab n; ».glaS n Drikkeglas n; ».Halle /" Drikkehal c; ».lieb n Drikkevise c; ».napf m Fugleglas n; ».fpruch m Skaal, Skaaltale c; ».stude f Skænkestue c; ».Wasser n Drikkevand n. trinkbar drikkelig.

Trinkbarkeit f Drikkelighed c. trinken drikke.

Trinker m drikkende c; Dranker c.

Tripel m 1. trekantet Whist c.

2. Trippelse c. trippeln trippe.

Tripper m Med. Dryppert c.

Tritt m Skridt n; Gang c; Trin n; Spark n; & Trit, Fodslag n; Forhøjning, Skammel c; Trappetrin, Vogntrin n; ». halten holde Trit;». wechseln skifte Trit, stræde om; ».breitnTrin n; Vogntrin n; 56 Løbebræt n; ».lettet f Trappestige c.

Triumph m Triumf c. triumphieren triumfere trocken tør (auch sig.); », legen udtørre ; sig. im Trocknen sitzen have sit paa det tørre.

Trocken«... inZssgn: ».boben mTørre-loft n; ».kammer f Tørrekammei n; ».legung /‘Udtørring, Tørlægning o; ».leine f Tøjsnor, Klædesnor c; ».Platz m Tørreplads c; ».röhre f Drænrør n. Trockenheit f Tørhed c. trocknen tørres, blive tør; v/a.

tørre, udtørre.

Trobbel f Dusk, Kvast c.

Trödel m Marskandiservarer, gamle Sager pi.; Skramleri n; Marskandiserhandel o; Kludetorv n; ».geschäft n, ».handel m Marskandiserhandel c; ».kram m Skramleri n; ».markt m Kludetorv n; ».weib n Marskandiserkone o.

Trödelei f Smøleri, Sløseri n.

[af.

[trøsterig.

[paa noget.

[c-

[de.

trödeln nøle, smøle; handle med gamle Sager. [c; Smøl n. Trödler m Marskandiser c; Nøler Trog m Trug n. trollen: sich ~ gaa sin Vej, trisse Trommel s Tromme c; ^fell n Trommeskind n; Enat.Tromme-hinde c;    mTrommeslag

n; ^schlager m Trommeslager o; ^stock m Trommestik c; sucht f Vet. Trommesyge c. trommeln tromme (auch mit den Fingern, Füßen).

Trommler m Trommeslager c. Trompe te «T f Trompet c. trompeten trompete, blæse paa Trompet.

Trompeter m Tro'mpeter c. Tropen pi. Geogr. Troperne pi. Trops m Taabe, Tosse c; armer ~ stakkels Skrog, tröpfeln, tropfen dryppe.

Tropfen m Draabe, Dryp c. Tropfen-..., tropfen-... in Zffgn: ^glas n Draabetæller c; ^.weise adv. draabe vis; ^.z äh ler m = ^.glas.

Tropfstein m Drypsten c. Trophä'e f Trofæ o. tropisch tropisk.

Troß XmTros »r; Mængde, Skare c; ^knecht m Trainkusk c; ^pferd nTrainhest c; .Jtmgett m Trainvogn c.

TrostmTrøst c; ff nicht Bct^,c feilt ikke være rigtig klog. Trost-..., tröst-... in Zffgn: -fahre» M) n Konsolationsløb n; ^los a. trøstesløs, utrøstelig; ^losig-fcit f Trøstesløshed c; -wies) a. trösten trøste.

Tröster m Trøster c. tröstlich trøstende, trøstelig. Tröstung f Trøst o.

Trott w Trav n.

Trottel m Kretiner, Idiot c. trottelhaft idiotisk, trotten ride i Trav, trave.

trotz prp. trods, til Trods for, uagtet; trods, lige saa godt som; - alledem til Trods for alt det, alli'gevel.

Trotz m Trods c; Trodsighed, Genstridighed c; j-m - bieten byde En Trods; j-m zuin -e for at trodse En.

Trotz-..., trotz«... in Zffgn: -dem

1.    adv. alli'gevel, desuagtet.

2.    q/. -bem, (daß) uagtet, endskønt ; Jfobf m trodsig Person, Stivnakke o; -köpfig a. trodsig, genstridig.

trotzen trodse; auf etwas-pukke trotzig trodsig, genstridig, trüb. -e plumret, uklar; mørk (a. sig.); mat, dunkel; bedrøvet, sørgmodig.

Trüb-..., trüb-... in Zffgn: gängig a. matøjet; -selig a. bedrøvet; bedrøvelig; -feligfeit f Bedrøvelse c; Bedrøvelighed c; --sinn m Bedrøvelse, Sørgmodighed c; Tungsind n; -sinnig a. bedrøvet, sørgmodig; tung-si'ndig.

Trubel m Tummel, Tumult c. trüben plumre, gøre uklar; formørke.

Trübheit f Uklarhed c; Mørke n. Trübsal f Bedrøvelse, Sorg c;

Modgang c.

Tru'chsetz m Køgemester c; Drost Trüffel - f Trøffel c; -jager. --sucher m Trøffelsøger c; -zucht f Trøffelavl e.

Trug tn Bedrag n, Skuffelse <?; Bedrageri n; Lug und - Løgn og Bedrag.

Trug«..., trug-... in Zffgn: -bild n Gøglebillede n, Illusion c; -« schluß m falsk Slutning c; -« voll a. svigefuld, falsk; hivert n Bedrag n, Skuffelse c. trügen skuffe, bedrage; sich -tage fejl. trügerisch bedragerisk; sknffon-

ud.

Truhe f Kiste s; Pengekasse o.

Trumeau ro Pillespejl n.

Trümmer pZ. Ruiner cfpl.; Brudstykker n/pl.; 4/ Vragstumper c/pl.

Trumpf ro Kartensp. Trums e (a. fig.); fig. einen „ draufsetzen sætte en Trums paa.

trumpfen trumfe, spille Trumf

Trunk ro Drik c; Drag n, Slurk o; Drikfældighed c; dem „e er. geben forfalden til Drik.

trunken drukken, beruset (auch

Trunkenbold m Drukkenbolt c.

Trunkenheit/Drnkkenskab,Fuldskab c; fig. Beruselse, Rus c.

Trunksucht f Drikfældighed c.

Trupp m Trop c; Flok, Skare c.

Truppe f 1. X Trop, Deling c; „n pi. Tropper pi. 2. (Schau. spieler„) Trop c, Selskab n.

Truppen«... in Zffgn: „aushebung f Troppeudskrivning c; „be« wegungen f/pl. Troppebevægelser c/pl.; „gattung f Vaabenart o; „schau f Mønstring, Revu c.

truppweise delingsvis; i Flokke.

Trut«... in Zffgn: „hahn m kalkunsk Hane c; „henne f kalkunsk Høne c.

Trutz ro; zu Schutz und „ til Forsvar og Angreb; Schutz« und „bündnis n defensiv og offensiv Alliance c.

Tscha'ko X ro Sjakö o.

Tscheche ro Tschecher c.

Tscherkesse ro Tscherkesser c.

Tuberkulo'se f Tuberkulose c.

Tuch n (pi. „e) Klæde, Tøj n; (pi. Tücher) Tørklæde n; Sjal n; (Tisch„) Dug; „fabrik /"Klædefabrik c; „handel ro Klædehandel c; „macher ro Klædefabrikant c; „macherei f Klædefabrikation c; „nadel Sjals-naal c; Slipsnaal c; „rahmen ro

Klæderamme c; „tots m Klædes Frakke c; äschere s Klædesaks c; sicherer ro Overskærer o; „• Walker ro Valker c; „waren f/pl. Klædevarer cfpl.; „wolle f Kradsuld c.

tüchtig dygtig, Link; duelig; adv.

ordentlig, til Gavns, alvorlig. Tüchtigkeit /" Dygtighed, Duelighed c.

Tucke f Ondskab, Lumskhed o. tückisch ondskabsfuld, lumsk. Tuder, Tüder m Tøjr n. tubern, tüdern tøjre.

Tuff(stein) ro Tuf, Tufsten c. tüfteln F spekulere, grublisere. Tugend f Dyd c. tugendhaft dydig.

Tüll ro (Stoff) Tyl n.

Tülle f Rør », Pibe c.

Tulpe ^ f Tulipa'n c. Tulpeubaum ro Tulipantræ n. Tummel-... in Zffgn: „platz ro Tu-melplads c; staube f Tumler c. tummeln vfa. tumle; sich „ tumle sig; fig. rappe sig, skynde sig. Tümpel ro Pyt, Pøl o. [Oprør n. Tumu'lt ro Tumult, Tummel c; tumultua'rifch støjende; oprørsk, tun gøre, handle, bestille; lade, anstille sig; putte, komme; so „als ob... lade som om...; es tut nichts det gør ikke noget; ich kann nichts dazu „jeg kan hverken gøre til eller fra; es ist mir darum zu „ det er mig om at gøre; dick„, groß„ gøre sig vigtig, prale (mit — af); zu „ haben have travlt; et. kund und zu wissen „ gøre noget vitterligt ; es tut mir leid det gør mig ondt; schön„mit... gøre sig lækker for ...; j-m weh„ gøre En Fortræd; Zucker in den Tee „ komme Sukker i Teen.

Tun n Handlemaade o; Gerning c; „ und Lassen Gøren og Laden c.

[nasticere.

Tünche f Hvidtekalk o; Hvidtning c; sig.Fernis c, Anstrøg n. tünchen hvidte, kalke.

Tunke f Dyppelse, Sauce o. tunken dyppe, tunlich gørlig, mulig.

Tu'nnel m Tunnel c.

Tüpfel m, ^chenn Punkt n, Priko. tüpfeln prikke; punktere, tupfen berøre let, pikke.

Tür f Dør c; unter der ^ i Døren ; vor der ^ udenfor Døren; ^(titøcl /'Dørstabel c, Dørhængsel n; ^flügel m Dørfløj c; füllung s Dørfylding c; ^hüter m Dørvogter c; Jftilise f Dørklinke c; JHopfer tn Dørhammer c; ^steher m = chilier; Vorhang m Portiere c. [i'nde c.} Türke m Tyrk c; Türkin f Tyrk-j Türkei: die ~ Tyrkiet.

Türki's m Tyrkis c. [Majs c.l türkisch tyrkisk; „et Weizen/ Turm in Taarn n; Fangetaarn, Fængsel n; „spitze f Spir, Kirkespir n; „uhr f Taarnur n. Türmchen n lille Taarn n; „pZ.

Smaataarne pl. türmen optaarne.

Turn-... in Zssgn: „anstalt f Gymnastikanstalt c; „gerät n Gymnastikrekvisitter pl.; schalle f Gymnastiklokale n; skullst f Gymnastik c; „lehrer m Gymnastiklærer o; „Platz tn Gymnastikplads c; „Übungen ffpl.

gymnastiske Øvelser c/pl.; „. unterricht m Gymnastikundervisning c; „Verein m Gymnastikforening c; „laari m Gymnastikinspektør s. turnen gøre Gymnastik, gym-Turner m Gymnastiker e. Turnerei f Gymnastik c. Turnerschaft f Gymnastikere pl. Turnier n Turnering c, Dystløb n.

turnieren turnere.

Turteltaube f Turteldue c.

Tusch m l.i Fanfare c. 2. Stud. Fornærmelse c.

Tusch-... in Assgn: „kasten m Farvelade c; „naps m Tuschkop c; „Zeichnung f Tuschtegning o. Tusche f Tusch n. tuscheln hviske.

tuschen 1. male med Tusch.

2. tysse paa; neddysse.

Tüte f Kræmmerhus n. tuten tude, blæse i et Horn. Tüttel m, „chen n Punkt n, Prik c; kein „chen ikke en Snus. Twist m Tvist o, Bomuldsgarn n. Type f Typ. Type c.

Typhus m Med. Tyfus o. Typogra'ph m Typograf c. typogra phisch typografisk. Typus m Typus, Type c.

Tyrann m Tyran c.

Tyrannei f Tyranni n. tyrannisch tyrannisk, tyrannisieren tyrannisere.

übel ond, slem, slet; ilde, daar-lig; et. „ aufnehmen tage noget ilde op; wohl oder „ enten man vil eller ikke; mir wird „ jeg faar ondt.

Übel n Onde n; Ulempe c; Sygdom o.

Übel-..., übel-... in Assgn: J6e» finden n Ildebefindende n; ^.gelaunt a. i daarligt Humør; „• gesinnt o. ildesindet; „fiaitg m ilde Klang, Mislyd o; „nehme-risch a.let fornærmet, pirrelig; istand m Ulempe, Mislighed c; „tat f Misgerning, Forbrydelse c; etater m Misgerningsmand, Forbryder c; „wollen n Vrangvillie c; Ildesindethed c;

[Kvalme c.

[Overben n.

[o'verstaa.l i over; sig]

[veje.l

o'vertænke, o'ver-j

Über fall m Overfald n. [me.l über-fa'llen o'verfalde; paa'kom-J

[fløje.

^wollend a. vrangvillig; ildesindet.

Übelkeit f Ildebefindende n; üben øve, udøve; indøve, über over; sig. om, angaaende; Fehler ~ Fehler Fejl paa Fejl; heute ~ acht Tage i Dag otte Dage; adv. over, ovre; ovenover ; forbi; tilovers; j-m sein være En overlegen; ben Tag w hele Dagen; i Løbet af Dagen; ZL Gewehr Gevær i Hvil!; „ und ^ over det hele, fra øverst til nederst.

Lber-a'll overalt, alle Vegne, über-a'nstreugen o'veranstrenge. überantworten o'vergive, o'ver-levere.

überarbeiten gaa et Arbejde efter; sid)^ o'veranstrenge sig. Über-a'rbeitnng f Afpudsning o; Bearbej'delse o; Overanstrengelse c.

Überärmel m Overtræksærme n. über-au's o'vermaade, o'vervæt-etes.

Üb er-bau mOverby gni ng c; Fremspring n.

Über bein n Nerveknude c; Vet. Über-bett n Overdyne c. über bieten 1. (-v-v) byde over, byde højere. 2. (-viv) o'ver-byde; sig. o'vergaa. Über-bilduug f Overforfinelse c. Über-bleibsel n Rest, Levning c. Über blick m Overblik n. über-bli'cken o'verskue, o'verse. über-bri'ngen o'verbringe. Über-bri'nger m O'verbringer c. über-brü'cken slaa Bro over. Über-brü'ckung f Broslagning c. über bü rden o'verbebyrde, o'ver-læsse.

Über-bü'rdung f O'verbebyr-delse, O'verlæsselse c. über-da'chen bringe under Tag;

o'verdække. über dau'ern vare ud

Über decke f yderste Dække n; Sengetæppe n.

über-de'cken o'verdække, tildække.

über-de'nken über-die's desuden, oven i Købet.

Über druß nr Kedsomhed, Lede c. über drüssig ked, led og ked af. über-ei'len indhente; skynde paa; o'ver ile, forhaste; sich ^ o'ver-ile sig, forhaste sig. Über-ei'lung f Overilelse c. Über-ei'n«..., über-ei'n-... in Zssgn: Jfommcn v/n. komme overens; stemme overens; Jfommen n, Jhmft f Overenskomst c; ^ stimmen v/n. stemme overens; ^stimmend a. overensstemmende ; ^stimmung f Overensstemmelse c.

über-eina'nder over hinanden, oven paa hinanden, über-ei'st o'veriset, isdækket, über-e'ssen: sich ^ forspise sig. über-fahren 1. (-v-v) køre, sejle, rejse over; v/a. køre, sejle, transportere over. 2. (-viv) ^o'verkøre; o'verfare. Über-fahrt f Overfart, Overrejse c.

über-fleißig overdreven flittig, über-flie'gen flyve hen over; flyve forbi; gennemlæse flygtig, überfließen l.(-v-v) flyde, strømme over. 2. (-viv) o'verstrøm-me, o'vergyde. über-flü'geln o'vergaa; & o'ver-Über-fluß m Overflod,Overflø'dig-hed c (an = paa). über flüssig overflø'dig. nber-fln'ten o'verstrømme.

Über fracht A f Overvægt c; 4# Overfragt s.

über führen 1. (-v-v) føre over.

I 2. (-viv) o'verbevise.

dække, [dænge; o'vervælde.l über-Häu'sen o'verlæsse; oVer-J

[bildskhed c.

Über fülle f Overflod e; Over-fyldthed c.

über-fü'lleu o'verfylde. über-fü'ttern o'verfodre.

Über gabe f Udlevering, Overlevering c; X Overgivelse c. Über gang m Overgang, Passage c; sig. Overgang c; X Overgang c (til Fjenden).

über-ge'ben o vergive; o'verleve-re; sich ^ kaste op.

Über-gebot n Overbud n. über gehen 1. (-v-v) gaa over; løbe, strømme over. 2. (-v-u) oVerspringe; forbi gaa; (eine Rechnung) efterse, gennemse. Über-ge'hung /UVerspringelse c; Forbigaaelse c.

Über gewicht n Overvægt (a.fig.). über-glücklich overvættes lykke-„lig.

Über griff m Overgreb n. über-handnehmen tage Over-haand.

über hangen hænge ud over. über hängen 1. (-«««) hængé om sig. 2. (-vn5v) bedække, til-über-hau'pt overhovedet, i det hele taget.

über-he'ben fritage for; sich ~ gøre sig til af. ■["

Übcr-He'bung/'Fritagelse s; Ind-über-holen indhente, komme forudfor, distancere; sig. o Verfløje.

über-hö'ren o'verhøre,ikke høre;

o'verhøre, eksaminere, über-hü'pfen sig. springe over, forbigaa.

über irdisch overjordisk, [mel. über-jährig over eet Aar gam-über-kippen vælte, trimle omkuld; v/a. vælte; vippe op. über-kle'ben oVerklistre. Über-kleid n Overklædning c; Overkjole c.

über-klei'den beklæde, klæde, über kle ttern klatre over. über-klug alt for klog, superklog.

über kochen koge over. über ko mmen 1. v/a. modtage, faa; (Angst usw.) paakomme. 2. a. oVerleveret, nedarvet, uber-la'den o'verlæsse. Über-la'dung f O'verlæsselse o. über-la'ffen o Verlade; o'verdra-ge; sich ^ overlade sig hengive „sig (til).

Uber-la'ssung f OVerladelse c. Über last f Overvægt c; 4/ Overlast c; jig. Besvær n. über-lastig 4, overlastet, über-lästig besværlig, über-laufen 1. (-v-v) gaa, løbe over (til Fjenden); (von Flüssig, leiten) løbe over; v/a. løbe omkuld. 2. (-viv) j-n „ oVerrende En, rende En paa Dørene; etwas oVerfare, gennemløbe (med Øjnene); oVerstrømme; (von einem Schauer) fare igennem; es überlauft mich kalt det løber mig koldt ned ad Ryggen; sich ^ løbe sig træt.

Über-läufer X m Overløber c. über-laut for høj, støjende; adv. overlydt.

über-le'ben oVerleve. über-le'bend efterlevende, overlevende.

über legen 1. (-v-v) lægge over. 2. (-viv) overlegen; v/a. oVerlægge, oVerveje. Über-le'genHeit/'O'verlegenhed o. Über-le'gung f OVerlæg n, O'ver-vejelse c.

über-lernen læse over paa. über-le'sen gennemlæse flygtig;

overse, springe over. über-lie'sern oVerlevere. Über-lie'serung f O'verlevering e (auch sig.).

über li sten oVerliste.

Entreprenør c. über ordnen stille over, over-über-pi'nseln oVermale, o'ver-[tion c.

Über produktion f Overproduk-über-qnellen strømme over. überquer tværs over, overtværs.

stille.

Über-li'stung f OVerlistelse e. über-ma'chcn o'versende. Über-marht s Overmagt c. über mächtig overmægtig, über malen oVermale; retouchere.

über-ma'nnen oVermande.

Über maß n Overmaal n (a. fig.). übermäßig umaadelig; adv. overmande.

Über mensch tu Overmenneske u. übermenschlich overmenneske-

lig.

u&cr-mi'tteln o'versende, tilstille, über morgen i Overmorgen.

Über mut nr Overmod n; Kaad-hed c.

über mütig overmodig; kaad. über-na'chten oVernatte. [ret.) über-nächtig forvaaget; forsvi-J Über nahme /"Overtagelse c; Tiltrædelse c.

Über-naht f Kastesøm c. über natürlich overnaturlig, über-ne'hmen oVertage; paatage sig; (von Gefühlen) o'vervælde, oVermande; sich ^ fortage sig e(paa noget); forspise sig. Über-ne'hmer m OVertager c;

[ordne.

smøre.

über-ra'gen rage op over (a.fig.). über-ra'schen oVerraske. Über-ra'schung f OVerraskelse c. über-re'chnen beregne, kalkulere;

regne efter.

Lber-re'den o'vertale. Über-re'dnng /“OVertalelse c. über - rei'chen oVerrække; til-[adv. i Overflod, ber-reichlich mer end rigelig; über reif overmoden.

Über-reife f Overmodenhed s. über-rei'ten ride over Ende; ride forbi; ein Pferd „ ride en Hest fordærvet.

üb er-rei'zen (Nerven) o'veranspæn-^de, overanstrenge.

Über rest m Rest, Levning s. Über rock m Frakke c; Overfrakke c.

über-ru'mpeln oVerrumple. Über-ru'mpelung f O'verrump-ling c.

über-satt overmæt, über-sä'ttigen o'vermætte. Über-sä'ttigung f O'vermættelse [fig. oVervurdere.] über-schä'tzen vurdere for højt;J Über-schä'tzung f 0'vervurdering über-schau'en oVerskue, oVerse. über-schi'cken o'versende. über-schießen hælde ud over;

falde; forskyde sig. über-schaffen oVerføre, o'ver-w skibe.

Über schlag m (auf Kleidern) Opslag n; fig. Overslag n. über schlagen 1. (-v-v) falde over (noget); falde omkuld; (in) slaa over (i); (v. der Stimme) slaa over, knække; v/a. slaa, lægge om; (die Arme) lægge over Kors, folde; smøge op. 2. (-«•£«) for-bigaa, o'verspringe; bedække, belægge; fig. beregne, gøre Overslag over; sich „ slaa Kolbøtte; gaa bag over; løbe an, dugge.

über schnappen gaa i Baglaas; (v. der Stimme) slaa over, knække ; F fig. blive tosset, gal. über-schnei't tilsnet. über schreiben 1. (-v-v) skrive oven over; overføre, transportere. 2. (-viv) oVersmøre, oVermale; forsyne med Over-krift; (einen Brief) skrive uden paa.

über-schrei'en o'verskrige, overdøve ; sich ^ forskrige sig. über-schrei'tbar til at o'verskride, oversti'gelig.

über-schrei'ten o'verskride (a. fig.). Über schreitung f O'verskridelse ec; Lovovertrædelse c.

Über schrift f Overskrift s.

Über schuh m Galoche c.

Über schuß m Overskud n. über schüssig overskydende, über-schritten o'verhælde; fig.

o'verdænge, o'verøse. über - schwimmen o'versvømme; die Überschwemmten de vand-lidte.

Über-schwe'mmung f O'versvøm-melse c.

über schwenglich overstrømmende; overdreven; opstyltet, über seeisch oversøisk, über-se'geln sejle agter ud, distancere; o'versejle, løbe i Sænk.

Lber-se'hbar overskuelig. Lber-se'hen o'verse, o'verskue; o'verse, ikke se; gennemse; fig. o'verse, se over Hovedet; se igennem Fingre med. über-selig overvættes lykkelig, i den syvende Himmel, über-se'nden o'versende, tilsende. Über-se'nder m O'versender c. über-se'hbar oversættelig. übersetzen l.(-'**') springe over; sætte, sejle over; v/a. sætte, færge over. 2.    o'verbe-

plante; et. ~ o'versætte noget; aus dem Deutschen ins Dänische e#w o'versætte fra Tysk til Dansk. Über-se'tzer m O'versætter c. Über-se'tzung s O'versættelse o. Übersicht Oversigt o; Udsigt c; fig. Overblik n; kortfattet Fremstilling o, Udtog n. über sichtlich overskuelig.

Über sichtlichkeit f Overskuelighed s.

über siedeln (-v-v u. -v-v) flytte over; v/a.flytte over, overføre, über-si'lbern forsølve, über sinnlich oversanselig. Über-sinnlichkeit f Oversanselighed c.

über - spa'nnen o'verspænde; spænde for stærkt; fig. o'ver-anspænde, o'veranstrenge. über - spcinnt o'veranstrengt; ^o'verspændt, forskruet.

Über spa nntheit f O'verspændthed c.

über springen springe over; fig.

o'verspringe, forbigaa. über-sprudeln 1.    sprudle

over (auch fig). 2. (-'■'-«) o'ver-sprøjte.

über-stechen (Kartenspiel) stikke (over).

über-ste'hen o'verstaa, udstaa. übersteigen o'verstige (auch fig.); fig. o'vergaa.

über-sti'mmen o'verstemme. über-stra'hlen o'verstraale. über-strei'chen o'verstryge, o'ver-male.

über strömen 1. (-v-v) strømme over. 2. (-«-«) o'verstrømme, ^o'versvømme.

Uber-ftunbe /"Ekstratime c; Overarbejdstime c.

überstürzen forhaste, haste med; sich ^ forhaste sig, o'ver-ile sig.

über täu ben o'verdøve; fig. døve. über-teu'ern forlange for meget for; j-n ^ trække En op. uber-to'lpeln bedrage, snyde. Über-trag ® mO verførsel, Transport c.

über-tra'gbar transportabel; O overdragelig; oversættelig. Über tragbarkeit f Overdragelighed c.

über-tra'gen o'verføre, transportere ; j-m etwas ^ o'verdrageEn noget; o'versætte.

over

de.

Übertragung f O'verførelse, Transport c; Overdragelse c; O'versættelse c. über-tre'ffen oVergaa. über-trei'ben oVerdrive; oVer-anstrenge.

über-treten 1. (-v-v) træde, gaa (auch fig.); (v. Gewässern) gaa over sine Bredder. 2. oVertræde, krænke; sich den -Fuß »x. forvride Foden. Über-tre'ter m O'vertræder c. Über-tre'tung f OVertrædelse, Krænkelse o. über-trie'ben oVerdreven. Über-tritt m Overgang o. übertrumpfen oVertrumfe. über-tü'nchen oVerkalke, hvidte, über-vo'lkern oVerbefolke.

Über völkerung f overbefolkning c.

über voll alt for fuld; overfyldt, über-vo'rteilen trække op, sny-[paa.

über-wa'chen vaage over, passe über-wä'ltigen o'vervælde, o'ver-vinde.

über-wei'sen: j-rn et. ^ anvise, oVerdrage En noget; j-n einer Sache w oVerbevise En om no-,get.

Über-wei'sung f O'verdragelse c. über wendlich: ^.e Naht Kastesøm; - nähen kaste sammen, über werfen 1. (-vw)kaste over; (Kleider) kaste over, om sig. 2. (-v*5s/) tildænge, o'verdænge; sich mit j-m w blive Uvenner med En.

über wiegen veje mere end (auch

ßg.).    [Læ.j

Uber-wind m: ^ ^ haben ligge ij ubet-tøi'nbeuo'vervinde, besejre. Über-wigdung fO'vervindelse c. uber-wi'ntern oVervintre. [c.) Über-Wi'uterung f OVervintringJ Über-wurf m (für Damen) Overstykke n; Slængkappe c.

Über-zahl f Overtal n. über-zäglen o'vertælle; 'V. sich tælle fejl.

über-zählig overtallig; overkomplet.    [bevise.)

über zeugen oVertyde, oVer-j Überzeugung/" OVerbevisning o. über ziehen 1. (-v-v) trække over; v/n. drage, flytte, rejse over. 2. (-v-^v) oVertrække; betrække, beklæde; ein Bett lægge rene Lagner paa en Seng; ein Land mit Krieg w paaføre et wLand Krig.

llber-zieher m Overfrakke c. über-zu'ckern oVersukre; fig. for-wsø'de.

Über zug m Flytning c; Invasion o; (Möbels) Overtræk, Betræk [tværs.

über-zwegch tværs over, paa üblich brugelig, gængs, sædvan-

lig.

übrig øvrig, tiloversbleven, tilovers; overflødig; die -en de andre; das -e Resten; im ^ett, ^ens for øvrigt, for Resten; bleiben blive, være tilovers; „•' haben have tilbage, tilovers; lassen lade blive tilbage, levne. Übung f Øvelse c; Udøvelse c. übungs.... in Zssgn: ^.ausgäbe f (Schule) Opgave, Stil c; ^ge. fdjumberstn Øvelseseskadre c; flager sL n Øvelseslejr c; ^platz X m Eksercerplads c; pflück f n Øvelsesstykke n. u. dgl. Abk. für und dergleichen. User n Bred, Kyst, Strand c; bewohnerm Kystbeboer, Strand-boer o; ^wall ro Dæmning c. Uhr f Ur n, Klokke c; Klokkeslæt n; um drei ^ Klokken tre; Wieviel ist die ~t wieviel ^ ist es? hvad (hvor mange) er Klokken?; ein Viertel auf drei ^ eet Kvarter til tre; ein Viertel vor drei w tre Kvarter til tre; ein

men

* o'mfavne.

Viertel nach (über) brei- et Kvarter over tre; -gehäuse n Ur-kasse c; -kette f Urkæde c; -• macher m Urmager c; -macherei f Urmageri n; Schlüssel m Urnøgle c; hasche f Urlomme e; -toert n Urværk n; -zeiger m Urviser c.

Uhren.... in Zffgn: ^fabrik f Ur-fabrikc; ^aubluuß jf Urmagerbutik c.

Uhu m Hornugle o.

Ula'n & m Lansener, Ulan o. Ulk F m Sjov, Gadesjov n, Optøjer pi.

ulken F gøre Sjov.

Ulme H f Elm c, Elmetræ n. U'ltimo m sidste Dag i Maane-den.

Ultra m Ultra-Radikaler; -marin n Ultramarin n; -montane(r) m ultramontan c.

um 1. prp. om, omkring; (Zeit) paa, ved, omtrent; (Lohn) for;

-    ... willen for ... Skyld; - zwei Fuß größer to Fod større; - so besser (als) saa meget des bedre (som); - etwas kommen miste, komme af med; einen Tag - den andern hver anden Dag. 2. cg.

-    ... zu for ... at (ins.). 3. adv. om, omkring; forbi, omme, ude; rechts -! højre om!; die Zeit ist - Tiden er omme, udløben; die Stunde ist - Ti er ude; als das Fahr - war da Aaret var omme; - und - rundt omkring.

um-ackern pløje om, ompløje, um-andern forandre, ændre, um arbeiten omarbejde, um-a'rmen o'mfavne; sich - omfavne hinanden. [Favntag n. Um-a'rmung f O'mfavnelse c, Um-bau m Ombygning c. um bauen bygge om, ombygge, um-behalten beholde paa, om. um biegen bøje om, ombøje.

um bilden omdanne, um-binden binde anderledes;

(eine Schürze) binde om sig. um-blaseu blæse om. um blättern blade om. um brechen 1. (^) (e-n Baum) knække, styrte om; v/a. brække, knække over; (Papier) bøje om, brække; Landw. brakpløje. 2. (v^v) Typ. o'mbrække. um bringen tage Livet af. um-decken (den Tisch) dække om;

(das Dach) tække om. nm-drehen dreje om.

Um-drehung f Omdrejning c. um-drucken Typ. omtrykke, um-fä'cheln o'mvifte. um-fahren 1. 0&-v) køre omkring; køre en Omvej ; fare omkring; v/a. køre omkuld. 2. (v-v) køre uden om; o'msejle.

Um-fahrt f Rundkørsel c; Rundrejse c.

umfallen falde om; (Wagen) vælte; (Dich) krepere, styrte. Um-fang m Omfang n. um-fa'ngen o'mfatte, o'mslutte;

[o'mfatte. um-fa'fsen o'mfavne; o'mslutte, nm-fa'ssend sig. o'mfattende.

Um fa ssung f O'mfavnelse o;

O'mslutning c. um-fla'ttern o'mflagre. um-flu'ten o'mbølge, o'mflyde. um formen omforme.

Um frage f Forespørgsel c; -halten søge Oplysninger, um füllen fylde om, omfylde. Um gang m Rundgang c; Procession c, Optog n; G Omdrejning c; Arch. Galeri n; (Verkehr) Omgang c.

um gänglich omgængelig, med-gø'rlig.    [sprog n.

Um - gangssprache f Omgangs-um-ge'beu o'mgive.

Um-ge'bung f O'mgivelse c. Um-gegend f Omegn c.

(in = til).

grænse.

Um-gre'nzung f Grænse c; sig. Begrænsning c.

um gürten 1. O^) spænde om. 2. (v^v) o'mgjorde, c'mbælte; sig. o'mgive.

um gehen 1. (^-v) (v. Nädern) gaa rundt; gaa paa Tur, efter Omgang; (v. der Zeit) gaa hen, forløbe ; gaa omkring, være i Omløb; spøge gaa igen; gaa en Omvej; ntit ».der Post med om-gaaende Post, omgaaende; mit j-m », omgaas (med) En; ntit et. », omgaas med noget; behandle noget; gut mit j-m », behandle En godt; der Kopf geht mir um det løber rundtformig. 2. (v-fv) gaa uden om, X o'm-gaa; sig. (daS Gesetz) o'mgaa; gaa af Vejen for, undgaa. um gekehrt omvendt, umgestalte» omforme, omdanne [omstøbe, um gießen hælde om; støbe om, um graben omgrave, kulegrave, um-gre'nzen o'rngrænse, o'mgive; indhegne, indgrøfte; sig. be-

[støbning c. Um-guß tn Omhældning c; Om-um-hacken hakke om; hugge om. um-ha'lsen tage om Halsen, o'm-favne.

um-hängen 1. (^») hænge om sig; hænge anderledes. 2. (v^v) tilhænge, tilhylle, um-hauen hugge om, omhugge, um-he'r omkring; hist og her; hid og did; »bliesen v/n. se sig om; ».führen v/a. føre omkring; ^gehen v/n. gaa omkring; irren v/n. vanke, flakke om; »,• liegen v/n. ligge rundt omkring; ».lungern v/n. drive omkring; ».streichen, ».streifen v/n. strejfe om; ».ziehen v/n. drage, rejse, vandre,flytte omkring; ^ziehend o. omflakkende.

um-hi'n: nicht», können ikke kunne

undlade, ikke kunne lado være med. [tildække; tilsløre.) um-hü'llen o'mhylle, indhylle ;J Nnt-hu'llung /Tndhyllingc; Dække n; Hylster n. [rejse c.j Um kehr f Tilbagerejse, Hjem-j um kehren vende om; v/a. vende, dreje om; vende op og ned paa.

Um-kehrung f Omvæltning c. um kippen vippe om, vælte; \Iz kæntre; v/a. vælte, vende op og ned paa.    [re sig til.)

um-kla'mmern o'mklamre, klam-j um kleiden: sich klæde sig om. um knicken knække, um-kommen omkomme, dø; fordærves, gaa til Spilde. [n.| Um kreis m Omkreds c; Omfang] um-krei'sen o'mkredse. um-krempeln smøge op; (den Hut) opkrampe.

um lade» omlade, omlæsse.

Um lage f Skatteligning, Beskatning c. [slutte, cernere.) um-la'gern o'mringe; & inde ] Um lauf m Omløb, Kredsløb n; Cirkulære n.

umlaufen 1. (^-v) løbe rundt; være i Omløb, cirkulere; løbe omkring; (v. der Zeit) udløbe; (vom Wind) løbe om; løbe en Omvej; v/a. løbe omkuld. 2. (v-v) løbe omkring. Um-lauf(s)schreiben n Rundskrivelse o, Cirkulære n.

Um laut m Omlyd c. [Flip c.) Um legekragen m nedfaldendej um-legen lægge om; vende over Kant, kantre; vælte, kaste omkuld; omlægge; ombøje; st vende; (Kosten) fordele, umlenken dreje af; sig. skifte Mening.

um lernen lære om igen. um liegend omliggende, um-mau'ern omgive med en Mur. um-na'chten formørke.

palisadere.    (te.)

-pflanzen plante om, omplan-j

[der c.

om. 2. favne.

[svøb.l ohne uden Om-j

[som.

um-nehmen tage om sig. um packen pakke om, ompakke, um-pa'nzern pansre, um-pfa'hlen o'mgive med Pæle,

um

um-pragen præge om, ompræge, um-quartieren omkvartere. um-ra'hmen indramme; indfatte. Um-ra'hmung s Indramning c; Indfatning c.

um-rei'sen o'mrejse, berejse, um-reißeu rive om; rive ned, nedrive.

um reiten 1. (^-w) ride omkring; ride en Omvej; v/a. ride omkuld. 2. ride uden om; inspicere til Hest. um-reinten rende omkuld, um-ri'ngen o'mringe.

Um riß m Omrids n, Kontur e. um rühren røre om i, omrøre. um-rütteln omryste, um satteln (ein Pferd) sadle om, omsadle; v/n. sig. sadle om. Um satz m Omsætning o. um-schaffen omskabe.

Um schalter m Elekt. Strømven-um-scha'nzen o'mskanse, for-ska'nse.

um-scha'tten o'mskygge. um-schauen: sich ^ se sig om. um-schichtig skiftevis, afvekslende.

um-schi'fsen o'msejle. Um-schi'fsung f O'msejling c.

Um schlag m Omslag n (o. Med.); Konvolut o; sig. (v. Wetter, Zustand) Omslag n; G Omsætning, Afsætning c.

um schlagen falde omkuld, vælte ; kæntre; slaa om, forandre sig; v/a. slaa, kaste omkuld; slaa, lægge, svøbe om; smøge op, ned; G afsætte. Um-schlagetuch n Sjal n. um-schlie'ßen o'mslutte; X indeslutte, cernere.

umschlingen 1. (’k'v) slynge, sno (wv5v) o'mslynge, o'm-um schmeißen F smide om. um-sch melzen smelte om, omsmelte.

um schnallen spænde om. um-sch reib en 1. (^-v) skrive om; tur. transportere. 2. (v-v) (Münzen) forsyne med en Omskrift; Math. o'mskrive; indkredse ; sig. o'mskrive. Umschreibung f 1. (^-«) Omskrivning c; Transporte. 2. (v-v) sig. O'mskrivning c.

Um schrift f Omskrift c. um schulen sætte i en anden Skole.

um-schüren rage op i. um-schütteln omryste, umschütten hælde om; vælte; spilde.

Um-schweif m: umschwenken svinge; sig. slaa [sig. Omslag n. Um schwung m Omdrejning c; um segeln 1. (^-v) kæntre; v/a.

oversejle. 2. (v-v) o'msejle. um sehen: sich ^ se sig om.

Um sehen n: int „ i et Nu, i et Øjeblik, i en Haandevending. mn-setzbar omsæ'ttelig, realisa-

bel.

umsetzen sætte omkring; omflytte ; (Gärtnerei) omplante; «T transponere; oversætte; G omsætte; sig. forandre; v/n. (v. Wetter) slaa om, forandre sig. Um-sicht f sig. Omsigt, Omtanke o; Betænksomhed o. um-sichtig omsigtsfuld, betænk-um-stnken synke om, segne om. um sonst gratis, for ingenting; forgæves.

um spannen 1. (^) spænde om; skifte Heste. 2. (^) spænde om; sig. o'mspænde. um-springen (vom Wind) springe

— 383 —

um-stehend omstaaende. Um-fteigebillet n Omstigningsbillet c.

um steigen stige um stellen 1. O^w) stille om, omflytte. 2. (v^v) omringe, o'mgive, indeslutte, um-stempeln omstemple; j-n -omstemme En.

[te.

c.

om.

undgaaelig.

Umstand

om; fiA.mit j-m - behandle En; faa Bugt med En.

Um stand m Omstændighed <?; Umstände pi. Omstændigheder, Omsvøb pi.; Livsforhold, Kaar pi.

um-ftändlich omstæ'ndelig.

Um ständlichkeit f Omstændelighed s.

Unl-stands-... in Zssgn: -krämer F m Pedant <?; .Jvort n Adverbium, Biord n. [ringe, o'mgive.j umste'hen staa rundt om, o'm-j

om.

um stimmen omstemme, rrm-stotzen støde om; sig. omstøde, kuldkaste.

um-stra'hlen o'mstraale. um-st alpen krænge, vende om;

vende op og ned paa.

Um sturz m Omstyrtning e (auch sig.); sig. Omvæltning, Kuldkastelse c; -Partei f Omvæltningsparti n.

um stürzen styrte, falde om, vælte; v/a. kaste om; vælte; sig. omstyrte, kuldkaste.

Um tausch »»Ombytningo; Mageskifte n. umtauschen ombytte: mageskif-Uin-trieb m Omløb n; -c pi. Intriger, Rumlerier pi. um-tun tage paa, tage om; sich nach et. - se sig om efter noget, være ude om noget, [vælte, um wälze» vælte om; sig. om-Um-wälzung ffig. Omvæltning c. um wandeln forva'ndle, forandre; (Geld) konvertere; Gram. bøje.

unangefochten

Um-wand(e)lung f Forva'ndling umwechseln afveksle, skifte; v/a. ombytte, skifte; (Geld) bytte, veksle.

Um-weg m Omvej c. um wenden vende om, vende, um werfen tallere, gøre Fallit; (vom Wagen) vælte; via. kaste om, vælte; kaste om sig. um wickeln 1. (&»*) vikle, svøbe 2. (v^v) o'mvikle, o'm-svøbe, bevikle.

um winden 1. svøbe, sno om. 2. (v^v) o'mslynge, o'rn-sno.

Um-wohner m omboende o. um-wo'lken bedække med Skyer, umzäunen o'mgærde, indhegne, um ziehen 1. (^-") drage omkring; flytte; (v. Dienstboten) skifte; v/a. trække omkuld; (Kleider) skifte; sich - klæde sig om. 2. (v-v) o'mgive, o'mringe; beklæde, betrække; sich w (vom Himmel) blive overtrukken. um-zi'ngeln o'mringe.

Um-zug m Flytning c; (der Dienst, boten) Skifte n; Optog w, Procession c; Sengeomhæng n. Um-zugskosten pi. Flytteomkostninger pi.

un-abänderlich uforanderlig.

un abhängig uafhængig, [hed c.) Un abhängigkeit f Uafhængig-] un abkömmlich uundvæ'rlig. un ablässig uafla'delig, uophø'r-lig.

un-abse'hbar uoverskuelig, un absetzbar uafsættelig, [lig. un-absichtlich uforsætlig; kende-un-abwe'ndbar uafvendelig, u-[desløs.

un achtsam uopmæ'rksom; skø-uu-ähnlich ulig, ikke lignende, uu-anfe'chtbar uangribelig, ubestridelig.    [stridt.)

un angefochten uanfægtet, ube-J

[lagt.

[de.

løs.

klædt.

un angemeldet uanmeldt, un-angemessen upassende, un-angenehm ubeha'gelig. un-angrei'fbar uangribelig, un-anne'hmbar uantagelig, un-annehmlich uanta'gelig; ube-ha'gelig.

Un-annehmlichkeit f Uanta'gelig-hed c; Ubeha'gelighed c. un - ansehnlich uanse'lig; ubetydelig.

un-anstandiguanstæ'ndig,usø'rn-

melig.

Un anständigkeit f Uanstæ'ndig-hed, USø'mmelighed c. un-anstößig uanstø'delig. [lig. un-anta'ftbar uan tasteli g; urør-un-appetitlich uappetitlig.

Un-art f Ua'rtighed c; Unode c. un-artig ua'rtig, uopdra'gen. un ästhetisch uæstetisk, un auffällig ikke paafaldende, un auffi ndbar ikke til at finde; uopdrivelig.

un-aufha'ltsam ustandselig, nn-aufho'rlirh uophørlig. [lig. un-auflöslich uoplø'selig; ulø'se-un-anfmerksam uopmæ'rksom. un aufrichtig ikke opri'gtig. un-ausblei'blich uundgaaelig. un-anSfü'hrbar uudførlig, un ausgesetzt uafbrudt, un-auslo'schlich uudslukkelig; uudslettelig.

un-ausspre'chlich uudsigelig, usigelig ; F die U^en de unævnelige, un-ausste'hlich utaalelig. un bändig usty'rlig, vild. un barmherzig ubarmhje'rtig.

Un barmherzigkeit f Ubarmhje'r-tighed c.

un-bärtig skægløs, un-beabsichtigt uforsætlig,uover-un-beachtet upaaagtet, uænset; et. lassen lade noget upaaagtet; forbigaa noget.

un beanstandet upaatalt, uimodsagt; ubestridt; uhindret.

un beantwortet ubesvaret, unbebaut uopdyrket; ubebygget.

un-bedacht(sam) ubetæ'nksom.

Un bedachtsamkeit f Ubetænksomhed c.

un bedenklich fri for Betænkeligheder; adv. uden Betænkning, un bedeutend ubetydelig.

Un bedeutenheit f Ubetydelighed c.

un-bedingt ubetinget, un-befa'hrbar ufremko'mmelig; vL use'jlbar.

un befahren ubefærdet; \L ube-sejlet; (von Seeleuten) ubefaren, un befangen ubekymret; ugenert* frejdig; uhildet.

Un befangenheit f Frejdighed c; Uhildethed c.

un-beflcckt uplettet, pletfri, ren. un-befrachtet ufragtet. un-befriedigend utilfredsstilien-un-befriedigt utilfredsstillet, un befugt ubeføjet; Unbefugte pi. uvedkommende. un-begreUflich ubegribelig. un-6egrcu$t ubegrænset, grænseløs.

un begründet ugrundet, grund-Un-behagen n Ubehag, Mishag n. un behaglich uhyggelig; ube-ha'gelig; ilde tilpas, un behauen utilhugget, un behelligt ufortrædiget, uforstyrret; j-n „ lassen lade En være i Fred.

un-behilflich, un beholfen ubehjælpsom, kluntet, klodset, un-behi'ndert u'hindret. Un-beholfenheit f Ubehjæ'lpsom-hed, Klodsethed c. un beirrt uforstyrret, un bekannt ubekendt; mit et.

sein være ukendt med noget, unbekleidet upaaklædt; ube-[løs.

un bekümmert ubekymret; sorg-

det.

[c.

ret.

[uovervindelig.!

ubetvingelig;}

un belebt livløs, død; ubefær-[lær.

un beliebt ikke afholdt; upopu-un-belohnt ubelønnet. un-beme'rkbar umærkelig, un bemerkt ubemærket, un bemittelt ubemidlet, uu-benannt navnløs; unævnt, anonym; M-uh. ubenævnt, un benommen uforment; es bleibt Ihnen ^ det staar Dem frit for. un benutzt ubenyttet, un bequem ubekvem; umagelig; ubelejlig.

un bere chenbar uberegnelig, un-fceritten ubereden; (v. Pferden) utilreden.

un-berufen 1. (^-v) ukaldet; uvedkommende, paatrængende. 2. (wvlv) det være sagt i en god Tid! un-berühmt uberømt, un-beru'hrbar urørlig, un berührt urørt, uberørt, un-bescha'det uden Skade for;

jur. uden Præjudice for. un beschädigt ubeskadiget, un-beschäftigt ubeskæftiget, ledig.

un bescheiden ubeskeden.

Un bescheidenheit f Ubeskedenhed c.

un bescholten uberygtet; pletfri. Un bescholtenheit f Uberygtethed [skrænket. un beschränkt ubegrænset ;uind-un-beschrei'blich ubeskrivelig, un-beschrieben ubeskreven, un-beschri'en — unberufen 2. un-beseeltubesjælet, sjælløs; afsjælet.

un-besie'gbar uovervindelig, un-besoldet ulønnet, un besonnen ubesindig. Un-besonnenheit/"Ubesindighed unbesorgt ubesørget; ubekym-[Forgængelighed c. Un-bestand m Ubestandighed c;

Deutsch-dänisch.

unbeständig ubestandig, forgængelig ; (vom Wetter) ustadig; sig. ubestandig.

Un beständigkeit f Ubestandighed, Ustadighed o. un bestechlich ubestikkelig, un-bestei'gbar ubestigelig. un-beste'übar 'es- ubesørgelig; Landw. uopdyrkelig. un bestimmt ubestemt, un bestraft ustraffet; ikke forhen straffet.

un-beftrei'lbar ubestridelig, uomtvistelig.    [stet.l

un bestritten ubestridt, uomtvi-j un beteiligt udelagtig; U^e pi.

uvedkommende pi. un betont ubetonet, un beträchtlich ubetydelig, un beugsam ubøjelig, un bewacht ubevogtet, un-bewassnet ubevæbnet; mit ^.en Augen med blotte Øjne. un-bewährt uhjemlet; uprøvet, un-beweglich ubevæ'gelig; (von Sachen) urørlig.    [hed c.l

Un beweglichkeit f Ubevæ'gelig-) un-bewehrt ubevæbnet, un-bewo'hnbar ubeboelig, un bewohnt ubeboet, un bewölkt skyfri, un bewußt ubevidst; uvidende; uafvidende; sich einer Sache sein være uvidende om noget, un-beza'hlbar ubetalelig, un bezahlt ubetalt, [tvingelig.l un-beza hmbar utæmmelig; ube-j un-bezähmt utæmmet; ustyrlig, un-vezweiselt ubestridt, utvivlsom.

unbezwingbar un-biegsam ubøjelig, stiv. Un-bilde. Un-bill /"Fortræd, Uret c; (b. Wetter) Umildhed c. un-billig ubillig; uri'melig.

Un billigkeit f Ubillighed c; Urimelighed c. un botmäßig uly'dig; oprørsk.

25

ikke erindre noget.

hed c.

[hed, Raadvildhed c.

[hagelig.

kendt.

Un-botmäßigkeit f Uly'dighed c. un brauchbar ubru'gelig. Unbrauchbarkeit fUbru'gelighed c.    < [gelse c.)

Un-brauchbarmachung f Ødelæg-J un-bußfertig ubodfæ'rdig. Un-christ m Ikke-Kristen o. un-christlich ukristelig, und og; w wenn om end, om saa. Un dank m Utak o. un dankbar utakne'mmelig. Un-dankbarkeit/'Utakne'mmelig-hed o.

un denkbar utre'nkelig. un denklich: seit ^.en Zeiten i umindelige Tider, un deutlich uty'delig. un-deutsch ikke tysk; utysk. un dicht utæt.

un-dienstfertig utjenstvillig.

Un ding n Uting c. un duldsam intolerant.

Un duldsamkeit f Intolerance c. un - durchdringlich uigennemtrængelig.

Un-durchdringlichkeit/Uigennern-træ'ngelighed c. un-durchfi^hrbaruigennernførlig. un-durchsichtig uigennemsigtig. Un durchsichtigkeit f Uigennem-si'gtighed c.

un-eben ujævn; sig. ueffen, un echt uægte; forloren, falsk, un edel uædel; uadelig, un ehelich (Kind) født udenfor Ægteskab, uægte.    [dig.)

un-ehrbar uhæderlig; uanstæ'n-j Un-ehre /‘Vanære c; Skam c. un-ehrerbietig uærbødig. Un-ehrerbietigkeit f Uærbø'dig-hed c.

un ehrlich uærlig; uredelig, uhæderlig. [Uhæderlighed c.} Un-ehrlichkeit f Uærlighed c;J un eigennützig uegennyttig. Un-eigennützigkeit f Uegenny't-tighed c.

un eigentlich uegentlig, figurlig.

un-eingedenk: einer Sache w sein [den.

un-eingeladen uindbudt, ubu-un-einig ue'nig.

Un einigkeit f Ue'nighed o. un einnehmbar uindta'gelig. un-einS = uneinig, un-empfänglich uimodta'gelig. un empfindlich ufølsom; følesløs, sløv, ligegyldig.

Un empfindlichkeit f Ufø'lsomhed c; Følesløshed c. un-e'ndlich uendelig. Un-e'ndlichkeit s Uendelighed c. un-entge'ltlich gratis, uden Betaling.

un-enthaltsam uafholden. Un-enthaltsamkeit f UafhoTden-[vild.

un entschieden uafgjort; raad-un-entschlossen tvivlraadig, raad-vild.

Un-entschlofienheitsTvivlraadig-un-entschu'ldbar uundskyldelig, un-entwi'rrbar uopløselig, uløselig.

un-erbi'ttlich ubønhørlig, un erfahren uerfaren, un-erfo'rschlich uudforskelig;

uransagelig, un erfreulich ikke glædelig; ube-un-erfü'llbar uopfyldelig, un ergiebig uproduktiv; ufrugtbar.

un ergründlich uudgrundelig, un erheblich ubetydelig; uvigtig, un - erhört 1. (^-) ubønhørt. 2. (w-) u'hørt.

un erkannt ukendt; ikke gen-[ukendelig. un-erke'nnbar uigenkendelig; nn-erkenntlich utakne'mmelig. un-erklä'rbar uforklarlig, un-erlä'ßlich uundgaaelig, nødvendig; ueftergivelig; uundværlig.

un erlaubt ikke tilladt; utilla'de-lig.

lig-

lig.

[c.

un-erme'ßlich umaalelig; umaade-[hed c.

Un-erme'ßlichkeit f Umaadelig-un-ermü'dlich utrættelig, un-erörtert ndrøftet, un erquicklich ubeha'gelig; lidet opbyggelig.

un-errei'chbar uopnaaelig. un-ersä'ttlich umættelig. Un-ersä'ttlichkeit /"Umætteligt: un-erschö'pflich uudtømmelig, un-erschrocken uforfærdet.

Un erschrockenheit f Uforfæ'rdet-hed c.

un-erschü'tterlich urokkelig, uu-erschwi'nglichuoverkommelig, uopnaaelig.

un erse tzlich uerstattelig; ubode-[løs.

un-ersprießlich unyttig, f rugtes-un-erstei'glich ubestigelig. un erträ glich utaalelig. un-erwachsen ikke voksen, un erwähnt uomtalt. un-erwartet uventet, uformodet. un-erweiSlich ubevi'slig. [lej'lig.l un-erwünscht uvelkommen; ube-j un-erzogen ikke opdragen, unfähig ubegavet; udu'elig;

ikke i Stand (til).

Un-fahigkeit / Udu'elighed o. un-fa'hrbar ufarbar, ufremko'm-melig; \L usejlbar.

Un fall tn Ulykkestilfælde n, Ulykke c; Uheld n; ^station / Lægevagtstation o; ^Versicherung / Ulykkesforsikring c. un-fa'ßbar ufattelig, un-fe'hlbar ufejlbar, ufejlbarlig. Un-fe'hlbarkeit / Ufejlbar(lig)hed un-fern ikke langt fra. un fertig ufærdig, ufuldendt. Un-flat m Uhumskheder c/j)Z., Snavs n; sig. Svineri n. un flätig uhumsk; svinsk.

Un flätigkeit / Svineri n, Svinsk-

Un-fleiß m Mangel c paa Flid; Dovenskab c.

un-fleißig ikke flittig; doven, un-folgsam ulydig. Un-folgsamkeit f Ulydighed e. unförmlich ufo'rmelig, vanskabt.

Un-förmlichkeit /Uf o'rmelighed o. un frankiert ufrankeret, un-frei ufri.

Un freiheit / Ufrihed s. un freiwillig ufrivillig, un-freundlich uve'nlig; ublid. Unfreundlichkeit /U ve'nlighed o; Ublidhed c.

Un-friede(n) m Ufred c. u n-fru ch tb ar ufrugtbar. Un-fruchtbarkeit / Ufrugtbarhed Un fug m Optøjer, Spektakler pi.; Uvæsen n; treiben gøre Optøjer.

un-fügfam ikke føjelig; stivsindet.

un-fühlbar u følelig, umæ'rkelig. un-gangbar (v. Weg) ufremko'm-melig; (v. Wörtern) usædva'nlig; (b. Münzen) ikke gangbar; (bon Waren) usæ'lgelig. nn-gar halvkogt, halvstegt; raa. Ungar tn Ungarer o; ^.in / Un-gareri'nde c; to eilt tn ungarsk Vin c.

ungarisch ungarsk, un gastlich ugæstfri, un geachtet 1. o. ikke agtet, ringe-agtet. 2. prp. uagtet, trods. 3. „ daß skønt, endskønt, un-geahndet ustraffet; upaatalt. un geahnt uanet, uventet, un gebahnt ubanet. un gebärdig umane'rlig, uopdra'-gen; ustyrlig. [udyrket.) mt-øefmutubygget; ubebygget;) un gebeten (bon Gästen) ubuden;

uanmodet, un gebildet udannet, un gebleicht ubleget, un geboren ufødt.

[tet.

[Tøj lesløshed c.

[til.

[løs.

lig.

un gebrannt ubrændt; F scherzh. ~e Asche Knippel, Kæp c; Ziegel soltørrede Teglsten pi. un gebräuchlich ikke Skik og Brug; ualmindelig, un gebraucht ubrugt, ny;ubenyt-Un-gebühr f Utilbø'rlighed c; Usø'mmelighed c; Misbrug c. un-gebührlich utilbø'rlig; usø'm-melig; uri'melig. Un-gebuhrlichkeit f Utilbø'rlighed c; Usø'mmelighed o. un gebunden ikke bunden; (von Büchern) uindbunden; (von der Rede) ubunden; sig. ubunden, tøjlesløs.

Un-gebundenheit f Ubundenhed, un gedeckt udækket (a. & u. G), mi-øebntrft utrykt.

Un geduld f Utaalmo'dighed c. un-geduldig utaalmo'dig. un geeignet uskikket, un gefähr (v5v- u. vv-) omtre'nt-lig; adv. omtre'nt; von ^ tilfældigvis; hændelsesvis.

Un gefähr n Tilfælde n, Tilfældighed c.

un gefährdet uden Fare, sikker, un gefällig utjenstvillig; uvenlig; utiltalende.    [hed c.)

Un gefälligkeit f Utjenstvillig-] un-gefälscht uforfalsket, un gefärbt ufarvet (auch sig.). un-geflügelt uvinget, un gefragt uadspurgt; O ikke efterspurgt, un-gefrierbar som ikke fryser ungefügig stivsindet; plump, klodset, un-gegründet ugrundet, grund-un-gehalten fortørnet, stødt, un geheißen uopfordret, frivillig, ungehemmt ustandset; uhindret, un-geheuchelt uhyklet; opri'gtig. un geheuer uhyre, umaa'delig;

sig. frygtelig; uhyggelig.

Un geheuer n Uhyre n. un gehindert uhindret.

un gehobelt uhøvlet; sig. ube-hø'vlet.

un-gehofft uforhaa'bet, uventet, un-øeljoriø utilbø'rlig,upassende, un gehorsam uly'dig.

Ungehorsam m Uly'dighed c. un-gekocht ukogt, raa. un gekünstelt ukunstlet, un geladen (vom Gewehr) uladt; 4* uden Ladning; (von Gästen) ubuden.

un-geleckt uslikket; sig. ubehø'v-

let.

un gelegen ubelejlig. Un-gelegenheit sUlejlighed c. un gelehrig ulærvillig, tungnem. Un-gelehrigkeit f Tungnemhed c. un-gelehrt ulærd, læg. un gelenk stiv; klodset, kejtet, un gelöscht uskikket; (Kalk) ulæ-sket; 4/ ulosset.

Un-gemach n Besværlighed o;

Modgang c; Ulempe c. un-gemächlich umagelig; besvær-særdeles, un-gemein ualmindelig; adv. un-gemessenumaalt;/kA. umaa'de-lig.

un gemischt ublandet. [gelig.l un-gemütlichubeha'gelig;uhy'g] un genannt unævnt, anonym, un genau unøja'gtig. ttu-øeunuiøfeit fUnøja'gtighedc. un-geneigt ikke velsindet; util-

bø'jelig.    [bø'jelighed c.)

Un-geneigtHeit f Uvillie c; Util-j un geniert ugenert. Un-geniertheit f Ugenerthed c. un-genie'ßbar uspiselig, udrikkelig; F sig. utaalelig. un-genügend utilstræ'kkelig. un genügsam unø'jsom. un geordnet uordnet, un-gepaart uparret; umage, un-gerächt uhævnet. un gerade skæv, krum; ulige; sig. ueffen.

un geraten ugættet; vanartet.

[fig. uri'melig.) rimet, rimfri ;J

Kæft c.

[(med).

un-gerechnet uregnet; ikke medregnet.

un-gerecht uretfæ'rdig. Un-gerechtigkeit/'Uretf æ'rdighed

un gereimt ikke Un-gereimtheit f Uri'melighed c. uu-gern ugerne, nødig, un-gerochen = ungeracht. un-gerufen ukaldet, un-gerügt upaatalt, ustraffet, un gesäuert usyret, un gesäumt 1. a. usømmet. 2.adv.

ufortøvet, un-geschehen usket.

Un-geschirk n, Un geschicklichkeit f Udygtighed, Ubehæ'ndighed c. un-geschickt udygtig; ubehæ'ndig. un geschlacht uformelig; ubehø'v-let, plump; kluntet, klodset, un geschliffen usleben (auch'/rA.);

ubehø'vlet. [Ubehø'vlethed c.) Un-geschliffenHeit s Uslebenhedj ungeschmälert uformindsket; ubeskaaren.

un geschminkt usminket (o. sig.). un-geschoren 1. (^-v) uraget, uklippet. 2. (wlv) ssj-n w lassen lade En være i Fred. un-geschult uskolet, un-geschwächt usvækket, un-gesehen uset. un-gesellig uselskabelig, un gesetzlich ulovlig.

Un gesetzlichkeit f Ulo'vlighed o. un-gesittet uciviliseret; udannet. un-gestalt(et) uformelig, vanskabt.

un gestört uforstyrret, un-gestraft ustraffet, un-gestüm heftig, voldsom; (bom Wetter) raat, stormfuldt. Uit-6cftumtn(n) Heftighed, Voldsomhed c. un-gesund usund.

Un-gesundheit f Usundhed o. un geteilt udelt; lur. uskiftet, un-getreu utro.

un-getrübt uplumret, klar; uformørket ; sig. uforstyrret, rolig. Un-getüm n Uhyre, Utyske n. un geübt uøvet.

un gewaschen uvadsket; sig- uforskammet ; F -es Maul beskidt [som.

un gewiß uvis, usikker; tvivl-Un-gewißheit f Uvished c. Un-gewitter n Uvejr w. un gewöhnlich usædva'nlig. Ungewöhnlichkeit f Usæd va'nlig-hed c.

un gewohnt usædva'nlig; uvant Un-gewohntheit f Uvanthed c. un-gezahmt utæmmet; sig. tøjles-

løs.

un-gezäumt ikke optømmet.

Un geziefer n Utøj, Kryb n. nn-geziemend upassende, usø'm-melig.

un-gezogen uopdra'gen. [o.l Ungezogenheit f Uopdra'genhedj un gezügelt utøjlet, tøjlesløs, un gezwungen utvungen (o. sig.). Un-gezwungenheit /"U tvungenhed

Un-glaube(n) m Vantro c. un gläubig vantro, un glau blich utrolig, un glaubwürdig utroværdig, un gleich ulig; ulige, uens; uj ævn; foranderlig; uligelig, forskellig; umage; -artig uensartet; -förmig uensf ormet; -seitig uligesidet.

Un-gleichheit/'Ulighed o; Ujævnhed c; Uensartethed c. Un-glimpf m Haardhed, Strenghed c; Fornæ'rmelse c. un-glimpflich haard, streng; fornærmelig.

Un glück n Ulykke c; Uheld n. un glücklich ulykkelig; uhe'ldig. un-glücklicherwei'seuly'kkeligvis, uhe'ldigvis.

Un glücks-... in Zs.'stzgn: -fall tn Ulykkestilfælde n; -geführte m

[c.

kurrence c.

Ulykkesfælle o; -tag m Ulykkesdag c; -Vogel m Ulykkesfugl c; sig. Ulykkesbarn n. un glückselig ulyksa'lig.

Un gnade f Unaade c. un gnädig unaadig; etwas - aufnehmen tage noget unaadigt op.

Un-grund m Ugrundethed c. un-gründlich ikke grundig, overfladisk.

un gültig ugyTdig.

Un-gültigkeit f UgyTdighed c. Un gültigkeitserklärung f Ugy'l-dighedserklæring c. *

Un gunst f Ugunst, Unaade c. un günstig ugunstig, unaadig. un-gut: etwas für - nehmen tage noget ilde op; nichts für-1 tag det ikke ilde op; undskyld I un-ha'ltbar uholdbar (auch sig.). Un heil n Ulykke c. un-hei'lbar ulægelig, uhelbredelig; sig. uopre'ttelig. un-heilig vanhellig, profan, un-heilsam usund, skadelig, un heilvoll skadelig, fordæ'rve-lig.

un heimlich uhyggelig, un höflich uhø'flig.

Un-Höflichkeit f Uhø'flighed s. un-hold uvenlig; ildesindet.

Un hold m Utyske n; Trold c. un-hö'rbar uhørlig.

Un-hL'rbarkeit f Uhørlighed c. Unifo rm f Uniform c. universa l universel. Universa'l-... in Zs.-stzgu: -erbe m Universalarving o; -mittel n Universalmiddel n.

Universität f Universitet n. Unive rsum n Univers n.

Unke f Klokkefrø c. un-kenntlich uke'ndelig. Uu-feimtufå f Ukendskab n,UvV-denhed c. un-keusch ukysk.

Un-keuschheit f Ukyskhed c.

un kindlich uba'rnlig; usø'hlig, uda'tterlig. un-kirchlich uki'rkelig. un klar uklar (a. sig. u. vt). un-kleidsam uklæ'delig. un klug uklog; gal, tosset. Un-klugheit f Uklogskab, Dumhed o.

un-körperlich ulegemlig.

Un kosten pi. Omkostninger pi., Bekostning c.

Un-kraut n Ukrudt n. un kultiviert ukultiveret, un-kü ndbar uopsigelig. Un-küddbarkeit f Uopsigelighed Un-kunde f Ukendskab n, Uvi denhed.

unkundig ukendt (med), uvi'den-de (om, i).    [lig.

un-längst for kort Tid siden, ny-un-lauter uren, uklar, smudsig; tø -er Wettbewerb Smudskon-[sighed c. Un lauterkeit fUrenhed, Smud-un-leidlich utaalelig. un-lenksam urege'rlig, nsty'rlig. un leserlich ulæ'selig. un-tcu'ßbttr unægtelig, ubestridelig. [mir - jeg er ked af.l un lieb ukær, ubeha'gelig; es iftj un-liebenswürdig uelskværdig, un liebsam ubehagelig, un-löblich urosvæ'rdig. un logisch ulogisk, un-lösbar ulø'selig. un löschbar ikke til at slukke;

sig. uudslu'kkelig.

Un lust s Ulyst, Lede c. un manierlich uvorn, grov; adv.

umane'rlig. un-männlich uma'ndig. Un-männlichkeit /’Uiua'ndighed c. Un-mafse f umaadelig Masse c. unmaßgeblich uforgribelig, un-mäßig umaadeholden, umaa'-delig; overdreven. Un-mäßigkeit f Umaa'delighed e. Un menge f= Unmasse.

un politisch upolitisk (auch fig.). un populär upopulær, un praktisch upraktisk, unpünktlich unøja'gtig, uak-kura't.

Un mensch m Umenneske n. un menschlich ume'nneskelig. Un-menschlichkeit f Umenneskelighed c.

un-me'rklich umærkelig, un mittelbar umiddelbar, unmodern, un-modisch umoderne, un-mö'glich umulig. Un-moglichkeit f Umulighed c. un-moralisch umoralsk, un mündig umyndig.

Un mündigkeit f Umy'ndighed c. Un-mut m Mismod n; Uvillie, [vred.

un mutig mismodig; harmfuld, un nachahmlich uforlignelig, unnachgiebig ubøjelig, uefter-gi'vende, un-na'hbar utilnærmelig, util-un-natürlich unaturlig. Un-natürlichkeit/'Unaturlighed o. un-ne'nnbar unævnelig; usige-

Un rat m Skarn, Snavs n; Ekskrementer pl.; fig. ~ merken mærke, ane Uraad. un-rätlich, un-ratsam utilraa'de-lig; ikke sparsommelig, ødsel, un-recht uret, urigtig, fejla'gtig. Un-recht n Uret c; unrecht lun gøre Uret.

Vrede c.

un-rechtmäßig uretmæ'ssig. Un-rechtmäßigkeit/'Uretmm'ssig-hed o.

un redlich ure'delig.

[gængelig.

Un redlichkeit f Ure'delighed c. un regelmäßig uregelmæssig.

Un regelmäßigkeit f Uregelmæssighed c.

un-reif umoden (auch fig.).

lig.

un-nötig unødve'ndig, ufornøden ; ^.erweise uden Nødve'ndig-hed.

un nütz unyttig; uduelig, slet, skammelig; (b. Ämtern) uartig, un-nützlich unyttig. Un-nützlichkeit f Unyttighed o. un ordentlich uo'rdentlig. Un-ordentlichkeit f Uo'rdentlig-hed c.

Un ordnung f Uorden o; in - ge» raten komme i Uorden, un-paar (Zahl) ulige; (v. Handschuhen usw.) umage; uparret, un parteiisch, un parteilich upartisk.

Un reife f Umodenhed c. un rein uren (auch fig.).

Un reinheit f Urenhed c. un reinlich ure'nlig. Un-reinlirhkeit f Ure'nlighed o. un-re'ttbar re'dningsløs. un richtig uri'gtig, fejl, gal. Un-richtigkeit/'Uri'gtighed, Fejl-a'gtighed c.

un-ritterlich uridderlig, ugalant. Unruhe f Uro c; Urolighed c;

(Uhrmacherei) Uro, Balance c. unruhig uro'lig. [væ'rdig.) un rühmlich uberømmelig, uros ) uns os.

Un parteilichkeit f Upartiskhed c. un passend ikke passende, fejl;

fig. upassende. [ilde tilpas, un-paß, un päßlich upa'sselig, Un päßlichkeit /'Upa'sselighed o. un-persönlich upersonlig.

un-sä'glich usigelig, un sanft umild, ublid, haard. un sauber ure'nlig; snavset, un schädlich uska'delig; ein Gift machen neutralisere en Gift. Un-schädlichkeit^Uska'deligheds. un-scha tzbar uvurde'rlig, uskat-te'rlig.    [løs; glansløs.)

rest.

un-pfändbar tur. som ikke kan un-scheinbar uanselig; prunk-} udlægges, undtagen fra Ar- un schicklich upa'ssende, usø'm-melig.

vore.

ste'delig.

Un stern m Ulykkesstjerne c;

Ulykke, Vanskæbne c. un stet ustadig; omflakkende;

(bom Blick) usikker, urolig. Un-stetigkeit f Usta'dighed e; Uro

Omflakken c.

c;

[c.

[o.

[c.

Un schicklichkeit fUsø'mmelighedl Un-schlitt n Talg, Tælle o. [c] unschlüssig raadvild, tvivlraadig. Un-schlüssigkeit f Raadvildhed, Tvivlraadighed c. un-schmarkhaft ikke velsmagende ; smagløs, flov. unschön uskøn.

Un schuld /‘Uskyldighed, Uskyld un schuldig uskyldig, un schwer ikke vanskelig, let. Un-segen ni Modgang, Vanskæbne c; Forba'ndelse c. un selbständig uselvstændig.

Un selbständigkeit f Uselvstæ'n-dighed c.

un selig usalig; fordømt. Un-seligkeit f Usalighed o; Ulykke c; Vanskæbne o. unser 1. pr. p. os. 2. pr. poss. vor, vort, pi. vore. 3. unsrer (unsre, unsres) vor, vort, pi.

[vi andre, unser-einer, «eins en af vor Slags, unsert-halben, »wegen for vor Skyld.

un sicher usikker; uvis.

Un sicherheit f Usikkerhed o; Uvished c. un sichtbar usy'nlig.

Un-sinn m Meningsløshed o;

Vrøvl, Vaas n; Afsind n. un sinnig meningsløs; tosset, afsindig.

Un sitte f Uskik, Uvane c. un sittlich usædelig. Un-sittlichkeit f Usæ'delighed o. un-solid(e) usolid, un sortiert usorteret, unsre, unsrige (der, die, daS) vor, vort,pZ. vore; dieUnsrigen vore un-stät s. un-stet. [Folk pi. un-statthaft utilladelig, util-[hed c.

Un-statthaftigkeit f Utilla'delig-un-ste'rblich udødelig.

Un ste'rblichkeit f Udødelighed c.

[lig.

un-stra'flich ustraffelig; ulaste-Un-strä'flichkeit f Ustraffelighed c; Ulastelighed c. un streitig ubestridelig, un-studiert ustuderet; improviseret; naturlig.

Un-summe f uhyre Sum o. un sympathisch usympate'tisk. un-tadelhaft, un-ta'delig dadelfri; ulastelig.

Un-tat f Udaad, Ugerning o. un-tätig uvirksom, un-tauglich udu'elig; ubru'gelig; X nI/ udygtig.

Un-tauglichkeit f Udu'elighed c;

Ubru'gelighed c; Udy'gtighed un-tei'lbar udelelig. un-teilhaft(ig) udela'gtig (i), [c. Un-teilhaftigkeit f Udela'gtighed un-teilnehmend udeltagende, unten nede; neden under; forneden; nach „ ned, nedad, unter 1. prp. under; iblandt, imellem. 2. a. nedre; sig. lavere; der ^fte den neders te, underste.

Unter m (deutsche Karte) Knægt o.

Unter-abteilung f Underafdeling

Unter arm m Underarm c.

Unter-arzt m Underlæge c.

Unter-aufseher m Underopsynsmand c.

Unter-bau m Fundament n, Grundmur c; 56 Underbygning c.

Unter-beamte(r) m underordnet Embedsmand c.

Unter-befehlshaber & m Underbefalingsmand c.

Unter-behörde f Underøvrighed

Unter beinkleid n Underbenklæder pi.

(til), vove.

lemmand c.

Unter bett n Underdyne o. [c. Unter-bilanz K f Underbalance unterbinden Med. u'nderbinde. unter-blei'ben forblive ugjort, ikke finde Sted. unter-bre'chen af bryde. Unter-bre'chung f A'fbrydelse c. unter breiten 1. (^-v) brede under. 2. (wlv) fo'relægge. unter bringen bringe under Tag; indlogere, huse; anbringe. Unter-decke f Uudertæppe n. unter-de'ß, -de'ssen imidlertid, imedens.    [tvinge.j

unter-drü'cken undertrykke, be-J Untct-brü'cferm U'ndertrykker c. Unter-dru ckuug f undertrykkelse c.

unter-eina'nder mellem hinanden; i'ndbyrdes; under hinanden.

unter-fa'ngen: sich ^ fordriste sig [herre c. Unter-feld Herr X m Unders elt-Unter-förster m Underførster c. Unter-fu'hrung f Tunnel o. Unter-futter n Underfor n. unter-fu'ttern fore.

Unter-gang m (der ©omte)Nedgang c; sig. Undergang c. unter gärig (v. Bier) undergæret. Unter gattung f Underart c. unter-ge'ben give i Ens Varetægt; undergive, underlægge ; j-tn sein være En undergiven.

Unter-ge'bene(r) m u'ndergiven c. Unter-ge'benheit f underordnethed o.

unter-geh en (v. der Sonne) gaa ned; (v. Schiffen) gaa under; sig. gaa til Grunde, blive ruineret. Unter-gehölz n Underskov c. unter-geordnet underordnet. Unter-gericht n Underret, Under-domstol c.

unter geschoben falsk, tur. underskudt.

Unter geschoß n Stueetage c. Unter-gewehr X n Sidevaaben n. Unter gewicht n Undervægt c. unter-gra'ben u'ndergrave, underminere.

Unter grund m Undergrund o; ^.bahn 56 s underjordisk Bane e.

unter halb neden for.

Unter halt m Underhold, Livsophold n.

unter-ha'lten u'nderholde, ernære ; vedligeholde; underholde, more; sich ^ more sig; (von, über) samtale (om), unter - ha'ltend u'nderholdende, morsom.

Unter-ha'ltung f U'nderhold n; Vedligeholdelse c; Underholdning, Morskab c. unter-ha'ndeln u'nderhandle. Unterhändler m underhandlere. Unter händler m Mægler, Mel-[ling c.

Unter handlung f U'nderhaud-Unter-haus n Underhus n. unter-hö'hlen u'ndergrave, ud hule.

Unter holz n Underskov c. Unter-hose f Underbukser pi. unter irdisch underjordisk.

Unter jacke f Undertrøje, Uldtrøje c.

unter-jo'chen u'nderkue, undertvinge. [U'ndertvingelse c. Unter-jo'chung f U'nderkuelse, Unter kiefer m Underkæbe c. Unter kleid n Underklædning c. unter kommen komme under Tag, finde Ly, faa Logis; faa Tjeneste, faa Plads.

Unter kommen n, Unter kunft f Husly, Logis n; Ansættelse, Plads c.

Unter körper m Underkrop o. Unter lage jf Unterlag n; Skriveunderlagn; sig. Grund c, Grundlag n.

[derlægge.

skillig.

Unter land n Lavland n.

Unter laß: ohne ^ uden Ophør, uafladelig, [med; forsømme, unter-la'ssen u'ndlade,lade være Unter-la'fsung f U'ndladelse c; Forsømmelse c.

Untcr-lQ'ffuußSfünbe/’Efterladel-sessynd c.

Unter lauf m (e-s Fluffer) nedre Løb n; vt Underdæk n. unter laufen 1. (^-v) løbe ind under; sig. mit ^ liste sig ind, indsnige sig. 2. (wf«) Underløbe, spænde Ben for; v/n. blive underløben; mit Blut fein være blodunderløben. Unter-ledern. Underlæder, Saale-læder n. unter legen lægge under; sig. un-unter-le'gen a. u'nderlegen. Unter-lehrer m Underlærer o. Unter leib m Underliv n.

Unter leutnant m Sekondløjtnant c.

unter-lie'gen bukke under (for); es unterliegt keinem Zweifel det er ikke nogen Tvivl u'nder-kastet.

Unter lippe f Underlæbe o. unter-ma'len u'ndermale, grundere.

unter-mau'ern u'ndermure. unter-me'ngen,unter-mi'schen sammenblande.

unter-ne'hmen fo'retage. Unter-ne'hmen n, Unter nehmung f Fo'retagende n. unter-ne'hmeud fo'retagsom; sig. flot, kæk.

Unter-ne'hmer m Entreprenør o. Unter offizier m Underofficer c. unter ordnen underordne.

Unter pfand n Underpant, Pant n (a- sig.).

Unter-pfarrer m Kapellan o. Unter prima f næstøverste Klasse c.

unterreden: sich sa'mtale.

Unter-re'dung f Sa'mtale c. Unter-Rhein: der ^Nederrhinen. Unter richt m Undervisning c. unterri'chten u'ndervise; u'n-derrette (von — om); sich ^ skaffe sig Underretning (über — om).

Unter-richter m Underdommer c. Unter richts-... in Affgn: ^gesetz n Skolelov o; ^lehre f Pædagogik o; ^minister m Minister c for Kirke- og Undervisningsvæsenet; ^Verwaltung f Skoledirektion c; Ovesen n Undervisningsvæsen n.

Unter-rock m Skørt n. unter-sa'gen forbyde.

Unter-satz m Stiver c; Underlag n; Fodstykke n.

Unter schale f Underskaal, Underkop c.

unter schä tzen u'ndervurdere. Unter schä tzung f Undervurdering c.

unter-schei'deu skelne; a'dskille. Unter-schei'dung f Skelnen c; A'dskillelse c.

Unter - schei'dungs. gabe f, -vermögen n Distinktionsevne c. Unter schenkel m Benn; Skank c. unter schieben skyde, skubbe ind under; (ein Kind, Dokument) underskyde ; (e-e Bedeutung) underlægge.

Unter schied m Forskel c. unter schiedlich forskellig; ad-[falds-.

unter-schlächtig (Müllerei) Under-unter-schlagen 1. (^-v) die Arme w lægge Armene over Kors; j-m ein Bein spænde Ben for En. 2. (wXw) stikke til Side, u'nderslaa.

Unter-schla'gung f U'nderslæb n. Unter-schleif m Underslæb n; Bedrageri n; Toldsvig c. unter schreiben underskrive;sich u'ndertegne sig.

stive.

[c.

derminere.

[c.

Unter schrift / Underskrift e. Unter-schule / Forskole s; Ele-mentarskole c. unter seeisch undersøisk.

Unter seite / Underside e. unter setzen 1.    sætte un

der. 2. (««Sv) u'nderstøtte, af-[skaaren.l unter-se'tzt u'ndersætsig, fir-J Unter-se'tztheit / U'ndersætsig-[der.

unter-sie'geln sætte sit Segl un-unter-sinken synke, gaa under, unter-spü'len (Ufer) u'dvadske. unterst underst, nederst. unter-stecken stikke, putte ind under; Soldaten », stikke Soldater ind i et Regiment, unter stehen 1. (^-v) staa i Ly. 2. (wZw) j-nr », staa under En, være En undergiven; sich », vove sig til, u'nderstaa sig. unter stellen 1. (v5vw) stille ind under; sich ». krybe i Ly. 2. und    j-m etwas »

u'ndergive, underlægge En noget; j-rn ein Bein ». spænde Ben for En.

Unter-steuermann m Understyr-mand c.

unter-strei'chen u'nderstrege. Unter stufe / lavere Trin n. unter stü'tzen støtte, afstive; sig.

u'nderstøtte.    [c.)

Unter-stn'tzung /Understøttelse} unter suchen undersøge. Untersuchung /U'ndersøgelse c. Unter-su'chungs-... iu Zffgn: ».ßitS» schuh m Undersøgelseskommission o; ».gefangene(r) m Varetægtsarrestant c; ».gefangnis n Varetægtsarrest c; Detensionslokale n; ».haft / Varetægtsarrest c; ».richter m U'n-dersøgelsesdommer c. Unter-tau m Undersaat c. unter-tan undergiven, under-da'nig.

unter tänig underdanig; ».ft un-derdanigst, meget ærbødig.

Unter tänigkeit / Underda'nig-hed c.

Unter-tasse / Underkop c.

unter tauchen dukke under.

Unter teil tn (n) Underdel, ne-derste Del o.

unter-treten gaa ind under, søge Ly; vja. træde ned.

Unter-Vermieter m Fremlejer c.

unter-wärts nedad; længere ne-

de.

unter-we'gS undervejs, paa Vejen; sig. », lassen undlade, unter-wei'sen u'ndervise, vejlede.    [Vejledning c.I

Unter-wei'sung / U'ndervisning,) Unter welt / Underverden c. uuter-we'rfen u'nderkaste, u'n-dertvinge.

Unter-we'rfung /U'nderkastelse unter-wü'hlen u'ndergrave, u'n-[bende, servil, unter-wu'rfig underdanig; kry-Unter-wü'rfigkeit / Underdanighed c; Slaviskhed c. unter-zei'chnen u'ndertegne, underskrive ; ich Unterzeichneter jeg undertegnede. Unter-zei'chnerm Underskriver unter-zie'hen u'nderkaste; sich e-r Sache ». paatage sig noget, nn-tief ikke dyb, grundet. Itn-tiefc / Grundethed o; bundløst Dyb n.

Hu-tier n Udyr n. nn-ti'lgbar uudslettelig; (von Schulden) ikke til at afvikle, un-tre'nnbar uadskillelig, un treu utro; troløs.

Un treue / Utroskab o. un-tro'stlich utrøstelig, un-trü'glich ubedragelig, tilforladelig.

un-tüchtig udygtig, uduelig.

Un tugend /Udyd c; Uvane e. un-tunlich ugørlig, umulig.

fid-)-

[uforsvarlig.

fræk.

geløs.

mindsket.

uskadt.    [lig.)

un verlierbar utabelig; umiste-J

un-überleg tu overlagt, ubetænksom.

un-überse'hbar uoverskuelig, un-überse'tzbar uoversættelig, un übersichtlich uoversku'elig. un-überstei'gbar uoverstigelig (a.

[uforlignelig, un - übertre'ffbar uovertræffelig, un überwi ndlich uovervindelig, un-üblich ikke i Brug; usæd-va'nlig.

un-umgänglich 1. («Svw) uom-gæ'ngelig. 2. (wv5v) uundgaa'e-lig; uafvi'selig.

un umschränkt ubegrænset; u-indskrænket.

un-umstö'ßlich uomstødelig, un-umwu'nden uforbeholden, ligefrem.

un unterbrochen u'afbrudt. un verä nderlich uforanderlig; u-rokkelig. un-vera'ntwortlich uansvarlig; un-verän'herlich uafhændelig. un verbesserlich uforbederlig, un-verblümt uforblommet, un-verbre'nnbar uforbrændelig. un-verbrü'chlich ubrødelig, un verbürgt uhjemlet; ikke bekræftet, upaali'delig. un-verdächtig umistænkt; umis-tæ'nkelig.

unverdaulich ufordøjelig.

Un Verdaulichkeit f Ufordøjelighed c; Fordøjelsesbesværlighed c.

un verdaut ufordøjet, unverde'rblich ufordærvelig, un-verderbt, un verdorben ufordærvet, frisk; sig. ufordærvet, un-verdienter-ma'ßen, -weise u'-fortjent.

unverdroffen ufortrøden, nnverehelicht ugift, un vereidigt ubeediget, ikke edfæstet.

un vereinbar uforenelig, un verfälscht uforfalsket.

un verfänglich uden Bagtanke, ligefrem; (v. Fragen) usky'ldig. un-verfroren dristig, ugenert;

[Frækhed c. Un-verfrorenheit f Dristighed, un vergä nglich uforgængelig, un-verge'hlich uforglemmelig, un-verglei'chbar uforlignelig, rna'-[mæssig. un-verhältnismäßig uforholds-un-verheiratet ugift, un verhofft uventet, uformodet, nn-verho'hlen ufordulgt, aaben-

lys.

un-verja'hrbar som ikke præ-skriberes, hvad der ikke kan vindes Hævd paa, ufortabelig. un-verkäuslich usælgelig, uaf-sæ'ttelig.

un verke nnbar umiskendelig, un verkürzt uforkortet; sig. uformelig.

un-verle'tzbar usaarlig; ukræn-un-verletzt usaaret; ukrænket;

un-vermählt uformælet, ugift un-vermei'dlich uundgaaelig. un-vermerkt ubemærket; umæ'r-kelig.

Un-vermögen n Kraftløshed, Svaghed c; Med. Impotens c. un-vermögend ude af Stand (til); uformuende; magtesløs; Med. impotent.

un vermutet uformodet, uventet un-verne'hmlich uhørlig, ufor-staaelig.

Un-vernunst f Ufornuft o. unvernünftig ufornuftig; meningsløs; uri'melig. un verrichtet uudført; ^er Sache, Dinge med uforrettet Sag. un-verrückt urokket; uro'kkelig; ufravendt.

un verschämt uforskammet. Un-verschämtheit/'Uforska/mmet-hed c.

diskret.

lig.

unverschuldet

un-verschuldet uforskyldt; gæld-

fri.

un-Verschwiegenaabenmundet,in-[tet.

un-versehens uforvarende, uven-un-versie'gbar uudtømmelig, un versöhnlich uforsonlig, un versorgt uforsørget.

Un verstand m Uforstand, Ufor-sta'ndighed c. un verständig uforstandig, un verständlich uforstaa'elig. un-verti'lgbar uudslettelig; uudryddelig.

un-verträglich uforligelig, ufordragelig ; ufore'nelig. un-verwandt ufravendt, un-verweilt ufortøvet, un-verwe'lklich uvisnelig, uforgængelig.

un-verwe'rflich uforkastelig, un-verwe'slich uforkrænkelig, un-verwu'ndbar usaarlig. un-verwü'stlich ikke til at ødelægge; (v. der Gesundheit) uforstyrrelig ; (bom Humor) uopslidelig.

un verzagt uforsagt, un-verzei'hlich utilgivelig, un verzüglich u'fortøvet, uopholdelig.

un vollendet ufuldendt, un vollkommen ufuldkommen. Un vollkommenheit f Ufuldko'm-

menhed c.

un vollständig ufuldstændig. Un-vollständigkeit f Ufuldstæ'n-dighed c.

un vorbereitet uforberedt, un-vordenklich umindelig, un-vorhe'rgesehen u'forudset. un-vorsätzlich uforsætlig, un vorsichtig uforudseende; ufor-si'gtig.

Un vorsichtigkeit f Uforudseenhed c; Uforsigtighed c. un vorteilhaft ufordelagtig, un-wa'hlbar ikke valgbar.

un-wahr usand, un-wahrhaft usandfae'rdig. Un-wahrhaftigkeit f Usandfæ'r-dighed c.

Un wahrheit /"Usandhed c. un wahrscheinlich usandsy'nlig. Un-wahrscheinlichkeit f Usand-sy'nlighed c.

un-wa'ndelbar uforanderlig, un-wegsam uvej'som; ufrem-ko'mmelig.

un-weiblich ukvindelig, un-wei'gerlirh uvægerlig, un-weise uklog.

un-weit 1. prp. ikke langt fra. 2. adv. ikke langt borte, tæt ved.

un-weltlich ikke verdslig, un-wert uværdig (til); værdiløs. Un wesen n Uvæsen n. un wesentlich uvæsentlig. Unwetter n Uvejr, daarligt Vejr n.

un wichtig uvigtig, un-widerle'gbar uigendrivelig, un widerru flich uigenkaldelig, un-widerspre'chlirh uimodsigelig, un-widerste'hlich uimodstaaelig. un-wiederbri'nglich uoprettelig; uigenkaldelig.

Un-wille(n) m Uvillie, Harme c. un-willig uvillig, modvillig; harmfuld.

un willkommen uvelkommen, un-willku'rlich uvilkaarlig. un wirksam uvirksom, un wirsch gnaven, pirrelig, un-wirtbar, un wirtlich ugæstfri;

øde, ufru'gtbar. un-wissend uvidende.

Un wissenheit f Uvidenhed c. un wissenschaftlich uvidenskabe-[uafvidende.l un-wisientlich uvitterlig; adv.j un wohl upa'sselig; mir ist ^ jeg er ikke rigtig rask.

Un wohlsein n Upa'sselighed o. Ildebefindende n.

posabel.

lig.

un würdig uværdig (til). Un-würdigkeit f Uværdighed c. Un zahl f Utal, uhyre Antal n. un-zä'hlbar, un-za hlig utallig, un zart udelikat, ufin.

Unze f 1. (Gewicht) Unse c. 2. Jaguar c.

Un-zeit f upassende, ubelejlig Tid o; zur - i Utide, un-zeitig utidig; (v.Obst) umoden, nn-zerbre'chlich som ikke kan sønderbrydes, som ikke gaar itu; sig. ubry'delig. un-zerle'gbar ude'lelig; indekom-[ves itu.) un-zerrei'ßbar som ikke kan ri-J un-zersto'rbar som ikke kan ødelægges, uforgængelig, un-zertreknbar, un-zertre'nnlich uadskillelig.

un-ziemend, un-ziemlich upassende, usø'mmelig. un-zivilisiert uciviliseret. Un-zucht f Utugt o. un-züchtig utugtig, un zufrieden utilfreds. Un-zufriedenheit/'Utilfredshed s. un-zugänglich utilgængelig, un zulänglich utilstrækkelig, un-zulassigutilla'delig,utilstedelig.

un zurechnungsfähig utilre'gne-un-zureichend utilstrækkelig, un zuständig inkompetent, un zuträglich usund, skadelig, un zuverlässig upaali'delig; uefterrettelig.

Un zuverlässigkeit f Upaali'delig-hed c; Uefterre'ttelighed c. unzweckmäßig uhensigtsmæs-j un zweideutig utvetydig, [sig.] un-zwei'felhaft utvivlsom, üppig frodig; sanselig; over-daa'dig.    [daa'dighed c.)

Üppigkeit f Frodighed c; Over-j Ur tn Urokse o.

Ur-..., ur-... in Zssgn: »ahn m Oldefader c; Stamfader c; »•

ahne f Oldemoder o; Stammoder c; »a'lt a. ældgammel; »anfang m allerførste Begyndelse c; »anfänglich a. oprik-delig; »anlage f oprindeligt Anlæg n; »bedeutung f Grundbetydning c; »beginn m = ». ansang; »bewohner m Urindbygger c; J6iti> n Urbillede n, Grundtype o; »bildlich a. typisk; Zeltern pi. Stamme forældre pi.; »enkel(in f) m Barnebarns Barn n; »gebirge n Urbjerge pi.; »großeltern pi. Oldeforældre pi.; »großmutter f Oldemoder c; »großvater m Oldefader c; »heber(in f) m Ophavsmand c; »kirche f den ældste Kirke; »komisch a. gru'nd-komisk; Jfunbe f Dokument n; Bekræftelse c; Vidnesbyrd n; zur ».kunde dessen jur. dettes til Bekræftelse; »kundlich a. dokumentarisk ; dokumenteret, bevislig ; »loub & m Permission c; ^ Orlov, Landlov c; auf JL sein have Permission, Landlov; Jtøubei & m hjempermitteret Mand c; ».mensch m første Menneske n; Urmenneske n; »ochS m = Ur; »plö tzlich a. ganske pludselig; »quell m oprindelig Kilde c; sig. Ophav «; »fache f Aarsagc; Grunde; keine »fache! ingen Aarsag!; »sächlich o. kausal; »schrift /'Kildeskrift n; Original c; »spräche f Oldsprog n; Grundsprog n; »sprung m Udspring n, Kilde c; Oprindelse s; »fprünglich a. oprikdelig; »fprungsland n Hjemsted n; »sprungs-schein m, -zeng-niS n Hjemstedsbevis n; »ftoff m Urstof n; Them. Grundstof n; »urahn m Tipoldefader c; »ureltern pi. Tipoldeforældre pi.; »Urgroßmutter f Tipoldemoder c; »Urgroßvater m Tipoldefader c; ovaler m Stamfader c; «vtierfammlmtg f almindeligt Vælgermøde n; -tiolf n Urfolk n; -wähl /‘direkte Valg n; ».Wähler m almindelig Vælger c; -Wald m Urskov c; -• Welt /* Forverden c; -weltlich a. Forverdenens; -wüchsig a. original ; ..zeit f Urtid c. urbar opdyrket; opdyrkelig; -machen opdyrke, urgieren urgere.

Uri n m Urin c.

Urne f Urne, Askekrukke c. Urteil n Dom c; Omdømme n, Mening c; fur. Dom, Kendelse c.

urteilen dømme.

Urteils-..., Urteils-... in Zssgn: -er-öffnung f Bekendtgørelse c af en Dom; -fähig a. i Stand til at dømme; kompetent; -fräst f Dømmekraft c; -los a. uden Dømmekraft; kritikløs;-sprach m Dom, Kendelse c.

Usance f Usance c.

Usowechsel m Usoveksel o. Usurpa'tor m Usurpator c. usw. Abk. für und so weiter. Utensilien pi. Brugsgenstande cjpl.; Redskaber n/pl. uzen F drille, gøre Nar af.

Uzerei F Drilleri n.

vag vag.    [stryger c.}

Vagabu'nd m Vagabond, Land-J vagabundieren vagabondere, vaka'nt vakant, ledig.

Vaka'nz f Vakance c; Ferie o. Vale't n Farvel n.

Valu'ta /‘Valuta e.

Va'mpir m Vampy'r, Blodsuger [sugeragtig.] vampirartig vampyragtig, blod-J Vandali'smus m Vandalisme c. Vani lle f Vanille c.

Varietät f Varietet, Afart c. Vasa ll m Vasal o.

Vase f Vase c.

Vater m Fader c.

Vater-..., vater-... inZsign: -bruder m Farbroder c; -sreuden f/pl. Faderglæder c/pl.; -land n Fædreland n; -ländisch a. fædrelandsk; -landsliebe f Fædrelandskærlighed , Patriotisme; -landsliebend a. patriotisk; -» landslos a.uden Fædreland; -• los o. faderløs; -mord m Fader-mord n; -morder m Fadermorder c; Fhøje Flipper, Fadermordere I)l.; -schwester/'Faster c; -stadt f Fædrenestad, Føde-

by c; -stelle f: bei j-m -stelle vertreten være En i Faders Sted; -u'nser n Fa'dervor n.

väterlich faderlig.

Vaterschaft f Paternitet o.

Vegetabi'lien pl. Vegetabilier, Grønsager pl.

vegetabilisch vegetabilsk,Plante-.

Vegetarier m Vegetarianer c.

Vegetation /* Vegetation, Plantevækst c.

vegetieren vegetere.

Vehi'kel n Befordringsmiddel n; fig. Vehikel n.

Veilchen ^ n Vio'l o.

veilchenblau violblaa.

Veitstanz m Med. St. Veitsdans c.

Veli'n(papier) n Velinpapir n.

Vene f Vene, Blodaare c.

vene risch venerisk.

Veuti'l n Ventil c.

Ventilatio'n f Ventilation c.

Ventila'tor w Ventilator c.

ver abfolgen levere, udlevere.

ver abreden a'ftale.

Ver abredung f A'ftale o.

ver abreichen overlevere; give, skænke.

ver absäumen forsømme.

[c; Arrangement n.

telig.

[ment o.

Ver abscheuen a'fsky. Ver-abscheuenswert afsky'elig. ver-abschieden afskedige; sich von j-m tage Afsked med En. ver-achten foragte.

Ber-ächter m Foragter e. Verächtlich foragtelig; ringeagtende.

Ver achtung f Foragt e. ver-achtungswert foragtelig, ver allgemeinern gøre almindelig;

generalisere, ver alten forældes, ver altet forældet, ver-änderlich foranderlig, omskiftelig; ustadig. Ver-änderlichfeit f Foranderlighed, Omskiftelighed o. ver-ändern forandre, ændre; sich forandre sig.

Ver-änderung f Forandring o. ver ankern forankre, ver anlagen (Steuern) ansætte; anlægge, organisere; gut veranlagt godt begavet, ver anlassen foranle'dige; j-n zu et. ~ bevægé En til noget. Ver-anlassung /"Foranle'dning c; Tilskyndelse o.

ver-anschaulichen anskueliggøre, ver anschlagen anslaa, taksere (aus — til).

ver anstalten foranstalte; arrangere.

Ber-austaltung f Foransta'ltning ver-antworten staa til Ansvar for; forsvare; sich ^ retfærdiggøre sig, forsvare sig. ver-antwortlich ansva'rlig; a'n-svarsfuld. [hed o; Ansvar n. Verantwortlichkeit /" Ansva'rlig-Ver-antwortuug f Ansvar n; Retfærdiggørelse o; zur ziehen drage til Ansvar, ver-arbeiten forarbej'de; bruge op; gennemtænke; forvinde; (bie Speisen) fordøje.

Ver arbeitung f Forarbejdelse o.

ver argen: j-m et. - fortænke En i noget, tage En noget ilde op. ver-armen forarmes, blive fattig. Ver armung f Forarmelse c. ver-auktionieren sælge paa Auktion, forauktionere. Ver-ausgaben give ud, udgive. Ver-äußerlich afhændelig. Ver-äußerlichkeit f Afhændelighed c.

ver ausjern a'fhænde, sælge. Ver-äußerung f Afhændelse c, Salg n.

ver-backen forbruge ved Bagning, ver ballhornen forringe i den Tro at forbedre.

Ver band m Forbindelse c; Forening c, Forbund n; Chir. Forbinding o; ^.kasten m Forbind-tøjskasse c; ^stoff m Forbindingsstof n; ^zeug n Forbindingssager pi.

ver bannen forvise; udstøde, ekskludere ; bandlyse. Ver-bannte(r) s. forvist, landsforvist o; fredløs c.

Ver bannung /"Forvisning, Landflygtighed c; Bandlysning c. ver-bauen tilbygge, lukke; for-bygge, forkludre; sein Geld *, bygge sine Penge op. Ver-bauern blive bondeagtig, rustificeres.

ver-beißen sig. bide i sig, undertrykke ; sich die Zähne an et. -bide sine Tænder itu paa noget; sich ^ bide sig fast. ver-bergen skjule.

Ver-besserer m Forbedrer c. ver-besserlich forbederlig; opret-[(Fehler) rette. Ver-besiern forbedre; reparere; Ver-besierung f Forbedring c;

Rettelse c; Reparation c. ver beugen: sich bukke, gøre sin Kompliment.

Ver beugung f Buk n, Kompli-ver-biegeu forbukke, krumme.

forkvakle.

[righed c.

noget.

dø.

dø.

[sætte.

[der c.

Ver breiter m Udbreder, Udspreder breitern gøre bredere, udspredelse c. Ver breitung f Udbredelse c; Ud-ver brennbar forbrændelig. ver brennen opbrændes, brænde, forbrændes; v/a, opbrænde, forbrænde, brænde; (daS Effen) svide.

ver bieten forbyde, ver-bilden vansire, fordreje; sig.

[kvaklet. ver bildet vanskabt; sig. for-ver-bildlichen afbilde, fremstille. Ver bildung f Fordrejelse c;

Vanskabning c; Forkvakling s. verbinden sammenbinde; tilbinde; forbinde, forene; (eine Wunde) forbinde; j-n zu et. ^ forpligte En til noget, verbindlich bindende, forpligtende; forbindtlig; imødekommende ; sich für etwas „ machen forpligte sig til noget.

Ver bindlichkeit f Forpligtelse c; Takskyldighed c; Imødekommenhed o.

$er-öinbuitg jf Forbindelse e (auch sig.); Forening c; Samkvem n; Ehir. Forbinding c.

Ver bindungs'... in Zffgn: ^.bahn f Forbindelsesbane c; ^.gang m Forbindelsesgang o; ^.rohr n, ^.röhre f Forbindelsesrør n; weg m Forbindelsesvej c; Wort n Gram. Bindeord n. ver-bissen opsat (paa); indædt, forbitret, arrig.

Ver bissenheit f Forbitrelse, Ar-ver-bitten: sich et. ~ frabede sig [blive bitter.) ver bittern forbitre; v/n. u. sich Ver bitterung f Bitterhed o. der-blaffen blegne; falme; sig.

[Opholdssted n. Ver bleib m Væren c paa et Sted; ver bleiben blive, forblive; blive tilovers; (als Briefschluß) ich tierbleibe ... jeg forbliver ...

Ver bleiben n Forbliven c, Ophold n; sig. Forblivende n. verbleichen blegne; falme; sig.

[Arch. blendere, ver blenden blænde, forblinde; Ver-blender m Arch. Fapadesten, Blindsten o. [Sansebedrag n.j Ver-blend ung f Forblindelse c;J

Deutsch-dänisch.

Ver-blichene(r) s. afdød o ver blüffen forbløffe, ver blühen afblomstre; falme, ver-blümt forblommet.

ver-bluten u. sich w forbløde sig; sig. dø hen.

Ver-borgen 1. v/a. laane ud. 2. a. skjult; hemmelig.

Ver borgenheit f Skjul n; Hemmelighed c.

Ver bot n Fo'rbud n.

ver brämen bræmme, kante, be-

Ver-brauch m Forbrug n.

ver-branchen forbruge, konsumere; opbruge.

Ver-brauchsgegenstand m Brugsgenstand c.

ver-brechen forbryde, begaa.

Ver brechen n Forbrydelse c.

Ver brecher-... in Zs.-stzgn: ^.album n Forbryderalbum n; ^höhle f sig. Forbryderhule o; ^laufbahn f Forbryderbane c; ^.typus m Forbrydertype c.

Ver brechers» f) m Forbryder-(ske) c.

ver brecherisch forbrydersk.

verbreiten udbrede, udsprede; sich über et. udtale sig vidtløftig om noget.

vide. >

Ver brennung f Forbrænding, Opbrændelse c; (Leichen^.) Ligbrænding c.

ver briefen tilsikre skriftlig, give Brev paa.

ver bringen (Vermögen) forøde; (Zeit) tilbringe.

ver brüdern: sich w forene sig, slutte sig sammen.

26

gørelse c.

se.

trænge.

JBct-brubcrunß/* Forening e, Broderskab n. ver brühen skolde, ver-buhlt udsvævende, liderlig, ver bummeln forøde, svire op. ver bummelt forsviret, ver bünden forbinde, alliere, ver bürgen und sich für et. ~ inde-staa, garantere for noget, ver büßen bøde for; iur. afsone. Ver dacht m Mistanke c; j-n in haben have En mistænkt; ^ schöpfen fatte Mistanke, verdächtig mistænkelig; mistænkt (for).

ver dächtigen gøre mistænkelig. Ver dächtigung f Mistænkelig-[forbande. ver dammen fordømme, dømme; ver-dammlich fordømmelig.

Ver dammnis f Fordømmelse c. ver dammt fordømt; forbandet. Ver dammung f Fordømmelse c; Forbandelse c.

ver dampfen fordampe; v/a. lade fordampe.

ver danken: j-m et. (zu) (haben) have En at takke for noget, skylde En noget, ver dauen fordøje, ver daulich fordøjelig.

Ver dauung f Fordøjelse c.

Ver dauungsstörungen f/pl. Fordøjelsesbesværligheder c/pl. Ver-deck n Dæk n; (am Wagen) Ruf n, Kaleche c; ^sitz m (Omnibus) Plads c ovenpaa. ver decken tildække ; skjule, ver denken fortænke; j-m etwas w fortænke En i noget.

Ver derb m Fordærvelse, Ruin c. verderben fordærves, gaa til Grunde, ødelægges; v/a. fordærve, ødelægge; es mit j-m „ lægge sig ud med En.

Ver derben n Fordærvelse, Ødelæggelse c; i-n inS - stürzen styrte En i Fordærvelse.

verderblich fordærvelig, ødelæggende.    [hed c.)

Ver derblichkeit f Fordærvelig-j Ver derbnis f Fordærvelse c. ver derbt fordærvet.

Ber-derbtheit f Fordærvelse s. ver deutlichen tydeliggøre, ver deutschen oversætte paaTysk; fortyske.

ver dichten fortætte; gøre tæt. verdicken fortykke, gøre tyk; (Sauce) jævne; sich ^ blive tyk, fortykkes.

verdienen tjene, fortjene; sich um j-n verdient machen gøre sig fortjent af En.

Ver dienst 1. m Fortjeneste c. 2. n sig. Fortjeneste e; utn das Vaterland Fortjenester af Fædrelandet.

ver dienstlich, ver-dienstvoll fortjenstlig, fortjenstfuld. Ver-di'kt n Jury-Kendelse c. ver-dingen sætte i Lære, i Tjeneste, bortfæste; give i Arbejde, i Entreprise; sich w bort-fæste sig; \L- forhyre sig. Ver-dinger m Fæstemand o. ver dolmetschen tolke, fortolke, ver donnern sig. nedtordne, knu-fslagen.

Ver donnert: F wie w som lyn-Ver-doppeln fordoble; sich ^ fordoble sig, fordobles. Ver-dopp(e)lung f Fordobling c. ver dorben fordærvet; ødelagt, ver dorren fortørres, visne, ver drängen trænge bort, fortvride.

ver drehen fordreje (o.sig.); for-ver-dreht fordrejet; forvreden;

sig. forskruet, gal. [Galskab. Ver drehtheit f Forskruethed, ver drießen ærgre; laß dich das nicht ~ det skal du ikke være ked af; sich keine Mühe „ lasien ikke spare nogen Ulejlighed, ver drießlich fortrædelig; fortry-

dufte.

Tørst.

[delig.

[komme i Forfald.

ner o.

delig; ærgerlig, ubehagelig; eine -e Geschichte en kedelig, ubehagelig Historie.

Ver drießlichkeit f Fortrædelighed c; Fortrydelighed c; Ubehagelighed c.

ver-drossen fortrædelig; fortrydelig, ærgerlig.

Ver-droffenheit f Fortrædelighed c; Fortrydelighed c.

Ver druß m Ærgrelse, Fortrædelighed c; Ubehagelighed c; j-m - machen ærgre En; j-m znm~ for at ærgre En.

ver-duften u. sich ^ fordufte, fordampe; F fig. forsvinde, for-[fordumme.

ver-dummen fordummes; v/a.

Ver-dummung f Fordummelse c.

Set-bung m Bortf æstelse c; Bort-akkordering e.

ver dunkeln formørke; fig. fordunkle.

ver-dunnbar som kan fortyndes, ver dünnen fortynde; udtynde, ver dunsten fordunste, fordampe, ver dursten tørste ihjel, dø af [mørkes, ver düstern formørke; sich „ for-ver-dutzt forbløffet, betuttet, ver-ed eln forædle; sich ^ forædles.

Ver-ed(e)lung f Forædling c. ver-chelichen gifte; sich ugifte sig. ver ehren ære, højagte; tilbede;

j-m etwas ~ forære En noget. Ver ehrer m Tilbeder c. ver-ehrlich æret, højstæret.

Ver ehrung f Højagtelse c; Tilbedelse c; Foræring c. ver-eid(ig)en tage i Ed, e Ver eidigung f Edfæstels Ver ein m Forening c. ver einbar forenelig, ver einbaren forene; etwas sich über et. blive enig om noget, vedtage noget.

Ver einbarkeit f Forenelighed o.

Ver einbarung /"Overenskomst c ver einfachen simplificere. Ver-einfachung /"Simplifikation c. ver-ein(ig)en forene; gøre enig, forsone.

2? er-eiitigung /"Forening c; Overenskomst c; Forsoning c.

Ver einnahmen (Geld) tage ind, faa ind; indkassere, ver einsamen gøre ensom, isolere, ver einzeln isolere; udskille; udstykke.

ver eiteln gøre til intet; (Hoffnung) skuffe; (Anschläge) forpurre, verekeln: j-m etwas ^ gøre En væmmelig ved noget, ver-enden krepere, dø. ver-enge(r)n indsnævre; sich » blive snævrere.

Ver engerung f Indsnævring c. ver erben efterlade; fig. nedarve (til En); sich w auf gaa i Arv til, nedarves til. ver-ewigen forevige, gøre udø-ver-ewigt afdød.

ver-sahren gaa frem, bære sig ad; (mit) behandle; v/a. transportere ; (einen Weg) opkøre; sich ^ Iføre fejl, køre vild; sig. køre fast.

Verfahren n Fremgangsmaade c; Adfærd o; jur. Procedure c; gerichtliches ^ Rettergang, Proces c.

Ver fall m Forfald n; in ~ geraten ver fallen 1. v/n. forfalde (auch fällig sein); auf et. ^ falde paa noget, komme i Tanker om noget; in Strafe blive strafskyldig; betn Staate - hjemfalde til Staten. 2. a. forfalden ; hjemfalden; ^es Hans forfaldent Hus n.

ver fälschen forfalske, forvanske. Ver fälscher»» Forfalsker, Falsk-[Forvanskning o. Ver-fälschung f Forfalskning, ver fangen: sich ^ fanges; ind-

[c.

sich - filtre sig.

[ges, fordampe.

[telse c.

vikles (i noget); blive forpustet, aandeløs; driste sig (til); v/n. batte, forslaa; nytte, hjælpe, ver fänglich underfundig; farlig; -e Fragen prekære Spørgsmaal. ver färben: sich - skifte Farve, blegne; falme, ver-fassen forfatte.

Ver-fass er (in /) m Forf atter(i'nde) Verfassung/Forfatning (a.Polit.), Tilstand c; Affattelse c. Ver-fassnngs-..., ver-fassungs-... in Zffgn: -bruch m Forfatningsbrud n; -mäßig a. forfatningsmæssig; -Urkunde / Grundlov c; -widrig a. forfatningsstridig, grundlovsstridig, ver-faulen raadne, raadne op.. ver fechten forfægte, forsvare. Ver-fechter m Forfægter c. ver fehlen forfejle, gaa fejl af;

undlade; (ein Ziel) fejle, ver-feinden gøre til Fjende, Uven;

sich - blive Fjender, Uvenner, ver feinern forfine; sich - forfines.

Ver feinerung / Forfinelse c. ver femen gøre fredløs, bandlyse.

ver fertigen lave, fabrikere, forfærdige.

Ver fertiger m Fabrikant, Fremstiller c.    [færdigelse c.l

Ver fertigung /Fabrikation, For-f ver-filzen filte; sammenfiltre;

[mørkes, ver finstern formørke; sich - for-ver-flachen blive flad; sig. blive flov, vandet, kedelig, verflechten sammenflette; sig.

indvikle, ver fliegen flyve bort; forflygti-Ver-fließen flyde bort; (b. der Zeit) forløbe.

ver flossen forløben, ver-fluchen forbande, ver flüchtigen forflygtige; sich -forflygtiges.

ver-flüssigen gøre flydende; sich -blive flydende.

Ver folg m Forløb n, Fortsæt-ver-folgen forfølge; (e-e Richtung) følge; (e-n Weg) fortsætte. Ver-folgung / Forfølgelse c. ver-frachten (Waren) forfragte, forsende; (Schiffe) fragte. Ver-frachter m Forfragter, Afsender c. [forædt; forslugen, ver fressen P 1. v/a. æde op. 2. a. ver-frieren s. erfrieren, verfrüht forhastet, ver-fügbar disponibel, ver-fügen bestemme, anordne, befale; v/n. über et. - disponere, raade over noget; sid) - forføj e sig, begive sig.

Ver-fügung / Bestemmelse, Anordning c; Disposition, Raadig-hed c.

ver-führen transportere; sig. forføre; forlede, bestikke. Ver-führer(in f) m Forfører(ske) [rende.

ver-führerisch forførerisk, forfø-Ver-führung / Transport c; Forførelse c.

ver-füllen: sich - forbuldne. ver-füttern fodre op. ver-gallen forbitre, ver-galoppieren: F sig. sich - overile sig; forløbe sig. ver-gangen forbigangen; forgangen, forleden; -es Zahr i Fjor. Ver-gangenheit / Fortid c. ver gänglich forgængelig; forkrænkelig, timelig.

Ver gänglichkeit / Forgængelighed o; Forkrænkelighed e. ver-gattern indgi tre, tilgitre, ver geben bortgive; (Karten) give fejl; j-m et. - tilgive En noget; seinem Rechte et. - bortgive noget af sin Ret; sich oder seiner Würde et. - handle under sin Værdighed, ver gebens forgæves.

[ner c.

delse c.

[c.

[de.

migej c.

[lignes (med).

Ver-größerung8glas n Forstørrel

sesglas n. [Begunstigelse c.) Ver günstigung f Tilladelse c;j

vergeblich forgæves, unyttig, frugtesløs.

Vergeblichkeit /"Frugtesløshed c. Vergebung /" Bortgi velse c; (Kar-ten) Fejlgivning c; Tilgivelse c. vergegenwärtigen tydeliggøre; sich etwas - forestille sig noget levende.

ver gehen (v. der Zeit) hengaa, forløbe; forgaa, svinde, gaa til Gruncft; tabe sig, gaa over; vor Ungeduld ^ forgaa af Utaal-modighed; sich forse sig; sich tätlich an j-m ~ forgribe sig paa Ens Person.

Ver-gehen n Forseelse c. ver gelten gengælde; godtgøre, erstatte; Gott vergelte es dir! Gud lønne dig!

Ver gelter nr Gengælder c; Hæv-Ver geltung f Gengæld, Gengæl-[sesret o. Ver geltungSrecht n Gengældel-ver-g effen 1. v/a. glemme, forglemme. 2. o. glemt; glemsom.

Ber-gesienheit f Forglemmelse, Glemsel o; Glemsomhed s. ver-geßlich glemsom.

Ver geßlichkeit f Glemsomhed c. vergeuden bortødsle, forøde, spilde.

Ver-geuder m Ødeland c. ver-geuderifch ødsel.

$er-Qeubung/"Ødslen, Forødelse ver gewaltigen øve Vold imod. ver-gewisiern forsikre, forvisse (om); bekræfte, stadfæste; sich ^ forvisse sig (om), ver gießen udgyde, udøse; spil-ver-giften forgifte, forgive.

Ver giftung f Forgiftning c.

Ver gißmeinnicht ^ n Forglem-[om.

ver gittern tilgitre; sætte Stakit verglasen glase're; (Fenster) sætte Ruder i.

Ver gleich m Forlig n; Overens-

komst, Akkord c; Sammenligning c.

ver gleichbar som kan sammen-ver-gleichen gøre lige, jævne, udj ævne; udligne; forlige; (mit) sammenligne (med); sich - udjævne sig; forlige sig; forliges.

Der-gleichung f — Vergleich, ver glimmen, ver glühen gaa ud, brænde ned.

ver gnügen fornøje, more; tilfredsstille ; sich „ more sig (an = ved, over).

Ver gnügen n Fornøjelse, Forlystelse, Morskab c; Glæde c. ver gnügt fornøjet, glad; tilfreds. Ver gnügung f Fornøjelse, Forlystelse c.

Ver-gnügung8-... in Aflgn: ^ort m Forlystelsessted n; steife f Lysttur, Lystrejse c; ^reisendes) s. lystrejsende c; ^fudjt f Forlystelsessyge c. ver golden forgylde.

Ver golder m Forgylder c.

Ver goldung f Forgyldning c. ver-gonneu forunde, tilstaa. ver göttern gøre til Gud; forgude.

ver-graben nedgrave; sig. begra-ver-grämt forgræmmet, ver-greifen / gribe fejl; O rive bort; sich gribe fejl, tage fejl; sich an j-m - forgribe sig paa

En.

Ver griffen udsolgt; fingret, slidt. Ver-größern forstørre; forøge;

sig. overdrive. [Forøgelse c.j Ver-größerung f Forstørrelse c;)

ver-güt(ig)en godtgøre, erstatte. Ver-güt(ig)ung f Godtgørelse, Erstatning c.

Ver-hack X m Forhugning c. Ver-Haft m Arrest o.

læggelse c.

[sig-1

hexen forhekse. [Skyerne.[ ver-himmeln: j-n - hæve En til}

verhaften arrestere. Ver-haftsbefehl m Arrestordre o. Ver haftung f Fængsling, Arrestation c.

ver hageln blive ødelagt vedHagl. ver hallen dø hen, hendø. ver-halten holde tilbage, undertrykke; forholde, skjule; sich o, forholde sig; opføre sig.

Ver halten n Tilbageholdelse c;

Forhold n, Opførsel c.

Ver hältnis n Forhold n; Verhältnisse pi. Kaar pi.; nach ^ forholdsvis.

Ver hältnis-..., Verhältnis-... in Zssgn: enteil m Kvotadel c; mäßig a. forholdsmæssig, forholdsvis; ^.Mäßigkeit /'Forholdsmæssighed c; ^.widrig a. uforholdsmæssig; ^wort n Forholdsord n, Præposition c. Ver-haltungs-... in Zssgn: ^befehl m Instruks c; ^.Maßregel/'Instruktion c.

ver handeln forhandle, underhandle (Über — om); v/a. sælge, forhandle. [derhandling c. Ver handlung /‘Forhandling, Un-verhängeu tilhænge, tildække; hænge fejl; sig. bestemme, tilskikke ; Schilder flytte Skilter; mit verhängtem Zügel med slappe Tøjler. [Skæbne c.l Ver-Hängnis n Tilskikkelse c;j ver-hängnisvoll skæbnesvanger, ver härmt forgræmmet, verharren forblive; holde ud;

(bei) holde fast (ved), ver harschen sætte Skorpe, Roe; heles, læges.

ver-härten u. sich ^ blive haard. hærdes; v/a. gøre haard, hær-

de.

Ver härtung f Hærdning o; fig.

u. Med. Forhærdelse c. ver-haspeln bringe i Urede; sich blive uredt, komme i Urede; fig. forsnakke sig.

ver-haßt forhadt; afskyet, ver hätscheln forkæle.

Ver hau x£ m Forhugning c. ver hauen forhugge; F j-n gen-nemprygle En; X barrikadere; sig. bortødsle, forøde; sich ^ hugge fejl; F sig. forsnakke sig. ver heben: sich w forløfte sig. ver heeren hærge, lægge øde. Ver heerung f Hærgning, Øde-» [tie. ver hehlen fordølgé, skjule, for-ver-heimlichen holde hemmelig, skjule; fortie, ver-heiraten bortgifte; sich ^ giftes Ver heiratung s Giftermaal n. ver heißen love.

Ver heißung s Løfte n. ver helfen: j-rn zu et. ^ hjælpe En til noget.

ver-henkert F forbandet, ver herrlichen forherlige.

Ver herrlichung /*Forherligelse c. ver hetzen ophidse, opægge; jage træt.

verver-hindern forhindre; j-n an et. ^ forhindre En i noget. Ver-Hinderung f Forhindring c. Ver-Hoffen n: wider alles^irnod al Forventning.

ver höhnen forhaane, haane.

Ver höhnung f Forhaanelse c. Ver hör n Forhør n; Afhøring o. ver hören forhøre; afhøre; eksaminere; sich - høre fejl. ver hüllen tilhylle, indhylle; sig. tilsløre, skjule.

Ver hüllung f TilhyUing, Ind-hylling c; sig. Skjul n. ver hundertfachen fordoble hundrede Gange, ver hungern sulte ihjel, ver hungert forsulten, ver hunzen forhutlé, skamfere, spolere.

ver hüten forebygge, forhindre

[vild.

[kilde c.

Salgs.

daS verhüte Gott! det forbyde Gud!

ver irren u. sich forvilde sig, gaa Ver irrung f Forvildelse c. ver jagen jage bort, forjage, fordrive.

ver-jährbar jur. som kan præ-skriberes,fortabelig(vedHævd, Præskription). ver jähren vinde Hævd; (a.sich fortabes ved Hævd, præskribe-res; v/a. vinde Hævd paa.

Ver jährt gammel,indgroet; gammeldags, forældet; jur. hævdvunden; præskriberet.

Ver jährung s Forældelse c; jur. Hævd, Præskription c; Fortabelse c ved Hævd. verjubeln (Zeit) tilbringe med Svir; (Geld) soide, svire op. ver-jüdeln, ver-juden blive Jøde. ver-jüugen forynge; formindske; sich - forynges; blive tyndere, tilspidse sig.

verjüngt forynget; formindsket; im ^en Maßstabe i formindsket Maalestok.

Verjüngung f Foryngelse c;

Formindskelse c. Ver-jüngungsquelle f Ungdoms-ver-kalfen forkalke; v/n. u. sich -forkalkes.

Ver kalkung f Forkalkning c. ver-kannt miskendt.

Ver kappen forklæde; maskere, ver-kapseln: sich w indkapsle sig. Ver kauf m Salg n; zum - til [sig; forkøbe sig. ver kaufen sælge; sich ^ sælge Ver käufer m Sælger c.

Ver käuferin f Sælgerske, Sæl-gekone c; Butiksjomfru c. ver käuflich til Salgs; sig. til fals; sælgelig.

Ver-käuflichkeit f Sælgelighed c;

sig. Bestikkelighed c.

Ver kehr nr Samkvem n; Færdsel c; Omgange; Handelsfor-bindelsec; Forbindelse c; Trafik c.

ver-kehren færdes, komme ofte; mit j-rn w omgaas med En; staa i Forbindelse med En; v/a. vende om; vende galt; kuldkaste ; sich in etwas forvandle sig til noget.

Ver-kehrs'...in Zssgn: ^obct/'Sam-færdselsaare c; ^mittel n Samfærdselsmiddel n; ^.stärung f Afbrydelse c af Færdselen, Trafikken; ^.straße s Færdselsvej c.

verkehrt omvendt, bagvendt, fordrejet; fejl, gal.

Ver kehrtheit /'Fejlagtighed, Forkerthed c.

ver-keilenkile fast; Stud. sælge;

F gennemprygle.

Ver kennen tage Fejl af; sig. miskende. [sig. sammenkæde.) ver ketten lænke, sammenlænke;) Ver kettung f Sammenkædning c; L von Unglücksfällen Række c af Ulykker, ver ketzern forkætre. ver kitten sammenkitte; tilkitte;

cementere; sig. forbinde, ver klagen forklage; anklage; iur.

indstævne.

Ver kläger m s. Klager. Ver-klagte(r) s. Indstævnte, Anklagede c. ver klären forklare.

Ver klärung f Forklarelse c. ver klatsche» bagtale; die Zeit snakke Tiden bort. ver klausulieren klausulere, verkleben tilkline, tilklistre; sammenklæbe.

ver kleiden forklæde; beklæde;

sig. tilhylle, tilsløre.

Ver kleidung f Forklædning o;

Beklædning o; Panel n. Ver-kleinerer m Æreskænder c. ver kleinern formindske; sig. nedsætte, forklejne.

be-

tet-

[koble.

[skibning c.

ber pi.

Ver kleinerung f Formindskelse o; Nedsættelse, Forklejnelse c. Ver kleinerungswort n Formindskelsesord, Deminutiv n. ver^ kleistern tilklistre; overklistre.

ver-klingen (von Tönen) hendø. ver kneifen sammenknibe; undertrykke, æde i sig; F sich et. nægte sig noget, ver-kneipen svire bort, op. ver knöchern u. sich ^ forbene sig, forbenes (a. sig.). ver-knüpfen sammenknytte, forbinde.

Ver-knüpfung f Sammenknytning, Forbindelse c. verkochen koge bort; fordampe;

v/a. koge itu; koge op. ver kohlen u. sich ^ forkulles; v/a. forkulle.

ver kommen 1. v/n. forkomme; forfalde, gaa til Grunde. 2. a. reduceret, forkommen, forfalden.

Ver kommenheit f Forkommenhed, Forfaldenhed o. ver-korken tilproppe, ver körpern legemliggøre; personificere.

Ver körperung f Legemliggørelse c; Personifikation c. ver krachen O gaa fallit, ver kracht falleret, ver-kramen forlægge, ver-kriechen: sich ^ krybe i Skjul, skjule sig.

ver krümeln smuldre; (Geld) klatte bort; sich ~ smuldre hen. ver krüppeln forkrøbles; v/a. gøre til Krøbling; lemlæste, ver kümmern vantrives, sygne hen; v/a. gøre Indgreb i, indskrænke, ødelægge.

künd(ig)en forkynde, kendtgøre; bebude.

Ver kündigung f Forkyndelse, Bekendtgørelse o.

ver-kupfern forkobre; kobber-forhude. ver-kuppeln sammenkoble; sig. ver kürzen forkorte, gøre kortere; sig. forringe, nedsætte. Ver-kürzung s Forkortning c;

Formindskelse, Afkortning c. ver lachen udle, le af. ver-laden indlade; (Waren) aflade, afskibe.

Ver-ladung /'Indladning o; Af-Ver-ladungs-... in Zssgn: ^Platz m Afskibningssted n; ^schein m Fragtbrev n; 4/Konossementn. Ver-lag G m Driftskapital c; Buchh. Fo'rlag n; im von N. N. paa N.N.’s Forlag.

Ver-lags-... in Zfsgn: ^artikel m Forlagsartikel c; ^bnchhändler m Forlagsboghandler c; ^buch-Handlung f Forlagsboghandel c; ^recht n Forlagsret c. ver-langen forlange; kræve; v/n. nach et. - længes efter, ønske; es verlangt mich zu hören jeg længes efter at høre.

Ver langen « Længsel c, Ønske n; Forlangende n, Fordring c. ver längern forlænge; (e-n Wechsel) prolongere. [Prolongation c. Ver längerung f Forlængelse c; ver langsamen gøre langsommere, sagtne; sich ^ Sagtnes. ver-läppern klatte bort.

Ver laß m: es ist kein ~ auf ihn han er ikke til at stole paa. ver-lassen forlade; sich auf j-n ^ forlade sig paa, stole paa En. Ber-lasieuheit f Forladthed c. Ber-lassenschast f Efterladenska-[bo n.

Ver-lassenschaftsmasie/'Bo,Døds-ver-lästern bagtale, bagvadske. Ver-laub m: mit ^ med Forlov.

Ver-lauf m Forløb n; nach - von drei Tagen efter tre Dages Forløb.

ver laufen forløbe, løbe af; v/a.

[føre.

[sei n.

lovelse c.

j-rn den Weg - afskære En Vejen, spærre Vejen for En; sich - løbe for langt bort, løbe vild; løbe bort; sprede sig. ver-lautbaren gøre bekendt, udbrede ; r/n. rygtes, forlyde, ver lauten rygtes, forlyde; es verlautet det forlyder, det hedder sig; wie verlautet efter Forlydende; laß nichts davon w du maa ikke lade det komme ud. ver-leben henleve, tilbringe, ver lebt henlevet, tilbragt; udlevet.

Ver-legen l.r/a. flytte; forlægge; henlægge, opsætte; Buchh.fo'r-lægge; den Weg - spærre Vejen ; sich auf etwas - lægge sig efter noget. 2. a. forlegen, genert; (von Waren) overligget, forgemt.

Ver legenheit Forlegenhed c. Ver-leger m Fo'rlægger c. ver-leiden: j-m et. - gøre En ked af noget; j-m die Freude - spolere Ens Glæde, ver leihen laane ud, udlaane; udleje; j-m et. - forlene En med noget; skænke En noget.

Ver leiher m Udlaaner c; Udlejer c; Giver c. ver leiten vildlede; forlede, for-Ver-leitung f Forledelse c. ver-lernen glemme, ver-lesen oplæse; sich- læse fejl;

(Erbsen usw.) pille, ver letzbar saarbar, saarlig. Ver-letzbarkeit f Saarbarhed, Saarlighed c.

ver letzen saare (o. sig.); beskadige ; fornærme; jur. krænke. Ver letzung f Saar n; Beskadigelse c; Fornærmelse, Krænkelse c.

ver leugnen fornægte; sich klassen nægte sig hjemme.

Ver leugnung f Fornægtelse c. ver leumden bagtale, bagvadske.

Ver-leumder(in s) m Bagtaler (ske) c.

ver leumderisch bagtalerisk. Ver-leumdung f Bagtalelsé c. ver lieben: sich - forelske sig. ver liebt forelsket.

Ver liebtheit f Forelskelse c. ver-lieren tabe, miste; spilde; gaa slip af; die Zeit - spilde Tiden; sich - tabe sig; (v. e-r Menschenmenge) skilles ad; blive borte; forvilde sig.

Ver lies n underjordisk Fængsl er-lob en forlove.

Ver-lobnis n, Ver lobung f For-[ste c.

Ver-lobte(r) s. forlovet, Kære-ver-locken forlokke, friste, ver-lockend tillokkende.

Ver lockung f Forlokkelse, Fristelse c.

ver-logen løgnagtig, ver lohnen: es verlohnt sich nicht der Mühe det er ikke Umagen værd.

ver loren tabt; spildt; sig. fortabt; - geben anse for tabt; -gehen gaa tabt, blive borte, ver-lösch en slukkes, gaa ud; udslettes; vja. slukke; udslette, ver-losen bortlodde.

Verlosung /‘Bortlodningc; Trækning c.

ver-loten lodde.

Ver-lumpen blive pjaltet; sig. blive fattig, ussel.

Ver lust m Tab n; Spild n; 6et -von under Trusel af at miste; - an Geld Tab af Penge; -liste & f Tabsliste c. ver-lustig: einer Sache - gehen tabe, miste, gaa glip af noget, ver-mach en testamentere.

Ver mächtnis n Testamente n; Legat n.

ver-mählen formæle, gifte. Ver-mahlung f Formæling c ver-mahuen formane.

de.

bort.

c.

te sig.

Ver-mahnung f Formaning e. ver-maledei'en forbande. [re. bct-mstunigfacfjcn mangfoldiggø-ver-mauern forbruge (til Murværk) ; i'ndmure; ti'lmure. ver mehren formere; forøge. Vermehrung f Formerelse e;

Forøgelse c. ver meiden undgaa.

Ver-meidung fUndgaaelse c; bei a, von under Straf af. ver-meinen formene, antage, vermeintlich formentlig; formodet.

ver meiden formelde, melde, ver mengen blande, sammenblan-[gøre; civilisere, vermenschlichen menneskeli g-Ber-merk m Anmærkning o; Paa-tegning c.

ver-merken mærke, bemærke; et.

übel a, tage noget ilde op. ver messen 1. v/a. opmaale; ud-maale, tilmaale; sich a, maale fejl; sich ^ (zu) driste sig, formaste sig (til); sich hoch und teuer a sværge højt og dyrt. 2. o. dumdristig; formastelig. Ber-messenheit f Dum dristighed c; Formastelighed c.

Ver-messer m O'pmaaler c; Land-maaler c.

Ver-Messung f O'pmaaling c; Landmaaling c.

ver-mieten udleje; st, bortfragte; zu A. til Leje; sich a, fæste sig [vL Befragter c. Ver mieter m Udlejer c; Vært c; Ver mietung f Udlejning c, Bort-fæstelse e; ^ Fragtning o. ver-mindern formindske; sich A. formindskes, tage af.

Ver minderung f Formindskelse [blande.

vermischen blande, sammen-ver-mischt blandet; aC Nachrichten, Vermischtes Blandinger pi.

Ver mischung f Blanding c.

ver missen savne.

Ver-mißte(r) X m savnet o. vermitteln mægle, bilægge;

bringe i Stand, bevirke. ver-mittels,ver-mittelst ved Hjælp

af.

Ver-mitt(e)lung f Mægling, Mellemkomst c; Tilvejebringelse c.

Vermitt(e)lungs-... in Zssgn: aQC-Kommissionsforretning c; Avorschlag m Mæglingsforslag n.

Ver mittler m Mellemmand c; Mægler, Kommissionær c.

ver möge i Kraft af.

ver mögen formaa; j-n zu et. a formaa, overtale En til noget; nichts über j-n a, ikke have nogen Indflydelse paa En.

Vermögen n Evne c; Fo'r-

mue c.    [muende.l

ver mögend formaa'ende; fo'r-J Ver mögens-... in Zffgn: Aftener s Formueskat c; ^umstände mjpl. Formuesomstændigheder c/pi. ver mummen formumme, forklæde, maskere, tier-muten formode, antage; vendelig, ventelig, ver mutlich formodentlig, anta-Ver-mutung f Formodning, A'n-tagelse c; Forventning c. ver nachlässigen forsømme, negligere.    [se c.)

Ver nachlässigung f Forsømmel-j ver-nageln tilsømme, fastsømme ; (eine Kanone) fornagle, ver-nagelt tilsømmet; fornaglet; F sig. uklar (i Hovedet), enfoldig.    [gro til, læges.I

ver narben und sich „ sætte Roe ver-narren: sich a, (in) forgabe sig (i).

ver-narrt forgabet.

ver naschen (Geld) slikke op.

Ver nehmen høre; erfare, faa at vide; lur. forhøre, afhøre; sich

aus et. blive klog paa noget; sich mit j-rn ^ komme til For-staaelse med En; sich nu lassen lade sig forlyde (med), ytre. Ver nehmen n: dem nach efter Forlydende.

ver-nehmlich hørlig, tydelig, for-staaelig.

Ver nehmung f lut. Forhør n; Afhørelse c.

ver-nehmungsfähig i Stand til at kunne forhøres. ver neigen: sich ^ neje, bukke. Ver-neigung f Nej en c, Buk n. ver-neinen sige nej til, nægte, benægte.

ver neinend nægtende.

Ver neinung f Nægtelse, Benægtelse c.

ver nichten tilintetgøre, ødelægge; annullere, udslette. Ver-nichtung f Tilintetgørelse, Ødelæggelse c; Annullation c. Ver-nichtungskrieg w Udryddelseskrig s. ver-nickeln fornikle, ver nieten nitte.

Ber-nunft f Fornuft o; bei ^ sein være ved sin fulde Fornuft. Ber-nunft-..., Vernunft«... in 8 ffa»: ^gemäß a. fornuftmæssig; glaube m Fornufttro, Rationalisme c; .Jeljre f Fornuftlære, Logik c; ^los a. ufornuftig; recht n Naturret c; ^fchluh m Fornuftslutning o; ^widrig a. fornuftstridig.

ver-nünftig fornuftig; forstandig. [lægge øde; affolke.] ver öden blive øde; v/a. gøre,] Ver ödung f Ødelæggelse c; Affolkning c; Øde n. ver öffentlichen offentliggøre, bekendtgøre.

Ver-öffentlichung f Offentliggørelse, Bekendtgørelse c. ver ordnen forordne, anordne, bestemme; (Arznei) foreskrive,

ordinere; j-n zu et. w beskikke En til noget.

Ver ordnung f Bestemmelse o; Forordning, Anordning c; Ansættelse, Beskikkelse c; Med. Forskrift, Recept c. [fæste.] ver pachten bortforpagte, bort-j Ver-pachter m Bortforpagter c. Ver-Pachtung f Bortforpagtning c.    [pakke fejl.)

ver-packen indpakke, emballere;) ver-paffen lade gaa fra sig; gaa glip af; j-n ^ gaa fejl af En. ver pesten forpeste.

Ver pestung f Forpestelse c. ver-pfählen omgive med Pæle. verpfänden pantsætte, give, sætte i Pant.

Ver pfändung f Pantsættelse c. ver-pflanzen omplante; udplante. Ver-pflanznng f Omplantning c. ver pflegen pleje; forpleje.

Ver pflegung f Pleje c; Forplejning c; Kost c.

Ver-pflegungs-... in Zsign: ^.amt X n Forplejningsvæsen n, Intendantur c;    f Fattig

hus n; Sygehus n; Jfofteit pi. Kostpenge pi.; Alimentationsbidrag n/pl.; finittet n/pl. Levnedsmidler n/pl. verpflichten forpligte; j-rn zu Dank verpflichtet sein være En Tak skyldig.

Ver-pflichtung f Forpligtelse c. ver-pfufcheu forfuske, forkludre. Ver-pichen bege, tælle med Beg; (Flaschen) lakke; sig. auf et. ver-picht sein være forhippet paa noget.

verpimpeln F forkæle, ver plappern, ver plaudern (Zeit) passiare bort; sludre ud; sich ^ forsnakke sig. verplempern F ødsle, klatte bort;

sich nu forløbe sig; forlibe sig. ver-ponen forbyde (under Straf), ver-praffen forøde, svire op.

re.

stænge.

ver-rucht ryggesløs.

Ver-ruchtheit f Ryggesløshed c. ver-rücken flytte; sig. forrykke, fordreje; bringe i Uorden.

Ver rückt i Uorden; sig. tosset, [skab c.

[sumpe.

ver-proviantieren proviantere, ver prügeln gennemprygle. Ver-puffen futte af, eksplodere;

v/a. knalde, plaffe bort. ver puppen: sich - forpuppe sig. ver pusten: F sich - puste, komme til Aande.

ver-putzen udgive til Pynt; F fortære, opspise. [ryge op. ver-qualmen gaa op i Røg; v/a. ver-quicken sammenblande, ver-rammeln barrikadere, spær-[imod).

Ver-rat m Forræderi n (an -= ver-raten forraade; røbe. [c. Ver-räter(in f) m Forræder(ske) Ver-räterei f Forræderi n. ver-räterisch forrædersk. ver-rauchen gaa op i Røg; fordampe, dunste bort; sig. tabe sig; kølnes; v/a. ryge op; tilryge.

ver-rechuen regne sammen; K debitere, føre i Regning; sich -regne fejl, forregne sig. ver-recken krepere, ver-reden forsværge; sich - fortale sig.

ver-regnen ødelægge ved Regn. ver-reisen rejse bort; verreist sein være bortrejst; vja. rejse op. verrenken forvride, vride af Led. Ver renkung f Forvridning c. ver-rennen spærre; sich køre fast, indvikle sig (i), ver-richten forrette; udrette.

Ver richtung f Udførelse o; Bestilling, Beskæftigelse c. ver-riechen u. sich - tabe sin Lugt. ver-riegeln skyde Slaaen for, [ske.

ver-ringern forringe; formind-ver-rinnen rinde bort, udløbe, ver rohen blive raa. ver-ro sten ruste, ruste op. ver-rotten raadne op, gaa i For-raadnelse.

ver rottet raadden; sig. forældet.

gal, forrykt.

Ver-rücktheit f Forrykthed, Gal-Ver-ruf m Vanry, Vanrygte n; in ^ bringen bringe i Vanry; in ru kommen komme i Vanry; in - tun boycotte. ver rufen 1. v/a. bringe i Vanry;

udskrige. 2. o. berygtet.

Vers m Vers n; F id) kann mir fei» nen ^ daraus machen det kan jeg ikke blive klog paa; -absatz m Strofe o; -fuß m Versefod c; -fuitft f Versekunst c; rumach er m Versmager, Rimsmed c; -maß n Versemaal n. ver-sagen nægte; love bort; versagt sein (beim Tanz) være engageret; v/n. svigte; das Gewehr versagte Bøssen klikkede. Versalbuchstabe m stort Bogstav n. [forbitre, spolere.) ver salzen salte for stærkt; sig.j

ver sammeln forsamle; sich - for-samles.

Ver sammlung s Forsamling o;

Sammenkaldelse c; Møde n. Ver-sand m Forsendelse c; Udførsel c; -bie* n Eksportøl n; -geschäst »»Eksportforretning c. ver-sanden u. sich - tilsande. Ber-satz m Pantsættelse c; in -geben pantsætte, ver-sauern blive sur; sig. for-ver-saufeu P drikke op.

Ver säumen forsømme; undlade; opholde, sinke.

Ver-saumnis f Forsømmelse o;

Forsinkelse o. ver schachern bortsjakre. ver-schaffen skaffe, forskaffe, ver schalen forskalle.

Verschämt skamfuld; undselig; -er Armer ærekær fattig c.

slimes.

[c.

Ver-sch ämtheit / Skamf uldhed c;

Undselighed c. ver-fchanzbar forskanselig. ver schanzen forskanse. Verschanzung f Forskansning c. ver schärfen (Strafe) skærpe, ver scharren nedgrave, begrave, ver scheiden dø.

Ver-scheiden n Død, Bortgang c. ver-schenken give, skænke bort;

(Getränke) udskænke, ver-scherzen spøge bort, ben-spøge ; sig. forspilde, ver-scheuchen kyse, skræmme bort; sig. forjage, ver-schicken sende bort; forsende, ver schieben forskyde; forrykke;

opsætte, udsætte, ver schieden forskellig; adskillig; -artig «.forskelligartet; -farbig a. forskelligfarvet, flerfarvet. Ver schiedenheit f Forskellighed c; Mangfoldighed c; Forskel c. ver-schiedentlich forskellig; adv. paa f orskelligMaade; gentagne Gange.

Ver schießen bortskyde; X sich -bortskyde sit Krudt, sine Patroner; v/n. (b. Farben) falme, ver-schiffen afskibe, udskibe. Ver-schimmeln skimle, mugne. Ver schlacke» forslagges. ver schlafen 1. die Zeit - sove Tiden hen; et. - sove fra noget; sove noget bort; sich - sove over sig. 2. a. søvnig, søvndrukken.

Ver schlag m Skillevæg c, Skillerum n; Aflukke, Lukaf n. ver schlagen 1. skildre af; forskalle; beklæde; sømme til; forslaa; ein Schiff - slaa et Skib ud af Kursen; v/n. blive kuldslaaet; forslaa, batte; -lassen lade blive kuldslaaet; das verschlägt nichts det har intet at sige, det gør ingen Forskel. 2. a. kuldslaaet; listig,

forslagen; (vonPferden) forsangen.    [slagenhed c.l

Ver schlagenheit/'Listighed, For-s ver schlammen tilslammes. verschlechtern forværre; forringe; sich - forværres; forringes. [c; Forringelse c.l Ver schlechterung f Forværrelsei ver-schleiern tilsløre. [(a. /tø.).j Ver schleierung f Tilsløring cj ver schleimen forslime; sich - for-[Afsætning c. Ver schleiß w Butik c, Udsalg n; ver schleißen 1. sælge, afsætte.

2. slide op; sich - slides op. ver-schlemmen fraadse, svire op. ver-schleppen slæbe bort; forlægge; stikke til Side; (eine Krankheit) indføre; (ein Kleid) opslide ; sig. etwas - trække noget i Langdrag, forhale noget, ver schleudern kaste bort; bortødsle, forøde; sælge for Spotpris. [lukke inde, gemme, ver-schließen lukke, lukke af; ver schlimmern forværre; sich -forværres.

Ver-schlimmerung fForværrelse ver-schlingeu 1. sluge, opsluge;

synke. 2. sammenslynge.

Ver schlossen aflukket, aflaaset, lukket; sig. indesluttet. Ver-schlossenheit f sig. Indesluttethed c.

verschlucken synke; sluge, opsluge ; sich - forsluge sig; faa noget i den gale Hals.

Ver schluß m Lukning c; Lukke n, Laas c; Aflukke n; unter -under Laas og Lukke, ver schmachten vansmægte, ver-schmahen forsmaa; kaste Vrag paa.

ver-schmausen spise op, fortære, verschmelzen sammensmelte; v/n. smelte bort; smelte sammen (in ----- til), ver schmerzen forvinde.

[ding c.

sammensvoren c.

ver schmieren tiismøre, tilkline; smøre op; forstoppe, ver schmitzt forslagen, snu. ver-schnappen: F sich forsnakke sig.

ver schnaufen und sich „ komme til Aande, puste.

ver schneiden tilskære; forskære; kastrere, gilde; (Wein) forskære.

ver-schneien tilsne. Ver-schnittene(r) m Kastrat, Gil-ver-schnörkelt snirklet, ver-schnupsen snuse op; sig.ærgre, drille; verschnupft sein have Snue; sig. være fornærmet, verschnüren besætte med Snore; snøre sammen.

ver schollen (von Personen) forsvunden, bortebleven, ver-schonen skaane, forskaane; j-n mit etwas w skaane En for noget.

ver-schöne(r)n forskønne. Ver-schönerung f Forskønnelse c; Udsmykning c.

ver-schossen (v. Farben) falmet; sig.

ilt j-n ^ sein være forelsket i En. Ver schränken (Arme, Beine) lægge over Kors; (Buchstaben) sammenslynge.

Ver schreiben skrive fejl; skrive efter, forskrive; (Tinte) skrive op; (Arznei) ordinere; j-rn et. ^ tilskrive, overdrage En noget; sich w skrive fejl; jur. forskrive sig (til noget).

Ver schreibung f Forskrivning c;

Fejlskrivning o ; SKeb. Recept c. ver schreien udskrige, bringe i Vanry.

ver schroben sig. forskruet, ver-schrumpfen skrumpe ind. ver schüchtern skræmme, ver schulden behæfte med Gæld; gengælde, lønne; være Skyld i; ficf) ^ — sich versündigen, ver schuldet forgældet.

verschütten hælde bort, spilde;

kaste til; begrave, ver schwägern besvogre. ver schweigen fortie, ver schwenden bortødsle, forøde;

(Zeit, Worte) spilde. [land c. Ver schwender m Forøder, øde-ver-schwenderisch ødsel. Ver-schwenduug /‘Forødelse, Ødselhed c.

ver schwiegen tavs, diskret. Verschwiegenheit f Tavshed, Diskretion c.

ver schwimmen opløse sig, blive utydelig; ineinander ^ smelte sammen.

ver schwinden forsvinde.

Ver schwinden n Forsvinden c. ver-schwistern gøre til Søskende; inderlig forene.

ver schwitzen svede ud; F glemme, ver schwommen udvisket, uklar. Ver schwommenheit f Uklarhed c. ver schwören forbande; forsværge; sich ^ sammensværge sig; sich hoch und teuer ~ bande højt og dyrt.

Ver-schworene(r), Ver schwörer m [gelse c. Ver schwörung f Sammensvær-ver-sehen: mit et. - sein være forsynet med noget; etwas - besørge, passe, røgte noget; forse sig, tage fejl i noget; sich - forse sig; tage fejl,fejle; sich einer Sache ^ vente noget.

Ver sehen n Fejltagelse, Forseelse c; aus ^ af en Fejltagelse, ver-sehren beskadige, ver senden forsende, afsende, ver-sengen svide, ver senken sænke, nedsænke, ver-sessen forhippet, ver-setzen flytte; stille om; omflytte ; omplante; hensætte; sig. svare; j-n - forflytte, forsætte En; pantsætte; mit etwa-^ blande, sammenblande med

assurere.

versinnlichen sanseliggøre. ver-sofsen P fordrukken, vcr-sohlen forsaale; F gennem-prygle.

ver-söhnen forsone; udsone, ver söhnlich forsonlig.

Ver söhnung / Forsoning c. Ver-söhnungSfest n Forsoningsfest c.

[sætte.

dom.

noget; j-m den Weg spærre Vejen for En; j-m einen^chlag give En et Slag.

Ver setzung s Flytning c; Omflytning c; Omplantning c; Forflyttelse, Forsættelse c; Pantsættelse o; Spærring c; Blanding c; Tildeling c (af et Slag), ver seuchen smitte, inficere.

Ver sicherer m Assurandør c. versichern forsikre; forsikre, [surance c. Ver sicherung/Forsikring o; As-Ver-sicherungs-... in Zssgn: ^gesell-schast /Assuranceselskab n; schein m Assurancepolice c. ver siegeln forsegle.

Ver siegelung / Forsegling c. ver siegen udtørres, hentørres, ver silbern forsølve; F sig. gøre i Penge, afhænde, ver sinken synke ned, synke til Bunds; sig. hensynke (i).

anskueliggøre;

[passe; forsyne, versorgen forsørge; besørge, Ver sorgung /'Forsørgelse e; Forsyning c. [sesberettiget.l ver-sorguugSberechtigt forsørgel-j Ver-sorgungsberechtigung / Forsørgelsesret o. ver-sparen spare, opspare; op-ver-späten forsinke, opholde; sich ^ komme for sent. ver speisen spise, spise op. ver sperren spærre; indespærre, ver spielen spille bort; tabe (i I Spil); es bei j-m tabe Ens Gunst.

ver spotten spotte, haane.

Ver-spottung f Bespottelse, For-haanelse c.

ver sprechen love; forlove; sich fortale sig; forlove sig.

Ver sprechen n Løfte n. ver-sprengen sprænge, adsplitte, ver-springen: sich ben Fuß forstuve sin Fod.

ver spritzen sprøjte ud; sein Blut ^ udgyde sit Blod. ver spunden spunse, tilspunse. ver staatlichen gøre til Statsej en-[Statsejendom. Ver staatlichung f Overgang c til Ver stand m Forstand c; Mening, Betydning c.

Ver standes-... in Zssgn: ^begriff m abstrakt Begreb n; straft s Intelligens c; ^mensch m Forstandsmenneske n; ^schärfe / skarp Forstand c. ver ständig forstandig, klog; ^.eS Alter Skels Aar og Alder, ver ständigen underrette; oplyse, forklare; sich mit j-nt ~ komme til Forstaaelse med En. ver ständlich forstaaelig, tydelig. Ver ständnis n Forstaaelse c. ver ständnis-innig, -voll forst anende, med dyb Forstaaelse. verstänkern fylde med Stank, ver-stärken forstærke; styrke; die Stimme ^ hæve Stemmen; sich ^ blive stærkere, styrkes. Ver stärkung f Forstærkning c. ver statten tilstaa, tillade; forunde.

ver-stäuben tilstøve, ver-stauchen forstuve.

Ver stauchung f Forstuvning c. Ver-steck n Skjul, Skjulested n; o, spielen lege Skjul, ver stecken skjule, gemme, ver stehen forstaa; was verstehen Sie darunter? hvad mener De med det?; sich auf et. ^ forstaa sig paa noget; sich zu et. „ gaa ind paa noget; das versteht sich

Forstening c.

det.

falden.

von selbst det forstaar sig af sig selv.

Versteifen: sich - blive stiv; sich ^ auf støtte sig til, holde fast ved.

ver-steigen: sich „ stige for højt op, forvilde sig; sig. stige højt til Vejrs, blive højtravende; gaa for vidt.

ver steigern sælge ved Auktion, ver steinern forstene; v/n. forstenes (o. sig.). ver-steinert forstenet (a.fig.).

Ver steinerung f Forstenelse c;

[lig-

ver stellbar forskydelig,bevæge-ver-stellen stille om; flytte; stille fejl; spærre; sig. forvanske; gøre ukendelig, fordreje; forstille ; sich ~ forstille sig. verstellt forstilt; frernhyklet; fordrejet.

Ver stellung f Omflytning c; Fordrejelse c; Forstillelse c. ver steuern betale Skat af; fortolde.

ver-stimlnen forstemme (a. sig.). ver stimmt forstemt (auch sig.). Ver stimmung f Forstemthed c. ver-stocken skimle, mugne, ver stockt sig. forstokket, forhær-[Forhærdelse c. Ver stocktheit f Forstokkethed, verstohlen hemmelig, skjult;

tyvagtig. [hed, ubemærket.) ver-stohlenerweise i al Hemmelig-}

verstopfen stoppe, tilstoppe; Med. forstoppe.

Ver stopfung f Tilstopning c;

Med. Forstoppelse o. ver storben død, afdød; die Verstorbenen de afdøde, ver stört forstyrret, forvildet. Verstörtheit f Forstyrre thed, Forvildelse c.

Ver stoß m Anstød n; Fejl, Bommert, Forseelse, Forsyndelse c. ver stoßen forstøde, udstøde; forskyde (sin Hustru); \L drive ud af Kursen, forslaa; v/n. gegen et. - støde an, fejle, forsynde sig imod noget.

Ver stoßung f Forstødelse, Udstødelse c; Fejl, Bommert c, Anstød n.

ver streichen (v. der Zeit) forløbe, hengaa; v/a. glatte ud; Arch. udsuge; udslette; overstrege, ver streuen udstrø, udsprede, ver stricken besnære, fange, ver-stümmeln lemlæste, skam-

fere.    [Skamfering c.)

Ver-stummelung f Lemlæstelse.}

ver-stummen forstumme; blive maalløs.    [hed c.)

Verstummung pludselig Tavs-j Ver-such m Forsøg n; Prøve c. versuchen forsøge; prøve; fri

ste.

Ver sucher m Frister c.

Ver suchs-..., ver-fuchs-... in Zsign: ^.feld n Forsøgsfelt w; ^.station f Forsøgsstation c; ^.weife adv. forsøgsvis.

Ver suchung s Fristelse o. ver-sumpfen forsumpe (o. sig.). Ver-sumpfung f Forsumpning o. ver-sündigen: sich ^ forsynde sig (an — mod).

Ver-sündigung f Forsyndelse e. Ver-sunkenheit f Nedværdigelse o; Demoralisation c. ver-süßen søde; gøre for sød; sig. forsøde.

ver-tagen opsætte; udsætte.

Ver tagt opsat; (v. Wechseln) fortsættelse c. Ver tagung f Opsættelse, Ud-ver-tändeln (Zeit) fjase bort;

(Geld) klatte bort.

Vertausche» bytte bort; ombytte;

forbytte. [Forbytning c. I Ver-tauschung f Ombytning c;j ver-teidigen forsvare.

Ver teidiger m Forsvarer o.

Ver teidigung f Forsvar n.

slettelse c.

Der-teidigungs'... inZssgn: ^.mittel n Forsvarsmiddel n; ^rede f Forsvarstale o; Schrift f Forsvarsskrift n; ^waffe f For-svarsvaaben n.

ver teilen fordele, uddele.

Ver teiler m Uddeler o. [ling c.) Ver teilung f Fordeling, Udde-j ver teuern fordyre.

Ver teuerung f Fordyrelse c. ver teufelt F forbandet, fordømt, ver tiefen fordybe; uddybe (auch sig.); sich in et. fordybe sig i noget.

Ver tiefung f Fordybning o; sig.

Uddybning c; Fordybelse c. ver-tilgen udrydde; udslette.

Ver tilgung f Udryddelse o; Ud-[séskrig o. Ber-tilgungskrieg m Udryddel-ver-trackt fortrukken, fordrejet;

sig. forbandet, fatal.

Ver-trag m Kontrakt o; Forlig n ; Traktat c.

ver tragen bære bort; (Kleider) slide op; sig. taale; forsone, forlige; sich w stemme med, kunne forenes med; sich mit j-m ~ forliges med En; sich gut ^ komme godt ud af det med hinanden.

ver träglich fordragelig, omgængelig; forenelig (med). Verträglichkeit f Fordragelighed, Omgængelighed c; Forenelighed c.

ver-tragsmäßig kontraktmæssig, ver tragswidrig kontraktstridig, ver-tranen: auf j-n - stole paa, have Tillid til En; v/a. j-m et. betro En noget.

Ver trauen n Tillid, Tiltro o. ver-trauern hensørge, ver traulich tillidsfuld; fortrolig. Ver traulichkeit f Tillidsfuldhed o; Fortrolighed c. [drømme, ver träumen drømme hen, hen-ver-traut fortrolig, intim, familiær; betroet, paalidelig; mit et. - sein være fortrolig, bekendt med noget.

Ver-traute(r) s. fortrolig o. Ver-trautheit f Fortrolighed c. ver treiben fordrive, uddrive, forjage ; afsætte, sælge. 50er-treibunø f Fordrivelse, Uddrivelse c; Afsætning o. ver treten: sich den Fuß ^ forstuve, forvride Foden; (dieBeine) røre, rette Benene; (die Schuhe) træde ned; j-m den Weg ^ spærre Vejen for En; j-n ~ træde i Stedet for En; repræsentere; forsvare.

Ver treter m Stedfortræder c; Repræsentant c; Forsvarer, Talsmand o.

Ver tretung f Repræsentation c; Forsvar n; tn ^ des ... som Repræsentant for ...

Ver trieb m Afsætning c, Salg n. ver-trinken (Geld) drikke op; feinen Gram ~ drikke sin Sorg bort.

tiet-ttorfuen hentørres, fortørres;

v/a. udtørre, tørre.

Ver trödeln: die Zeit - drive Tiden hen, spilde Tiden, ver-trösten: j-n auf et. ^ give En Haab om noget; j-n ^ holde En hen (med Løfter).

Ver-tun bortødsle, forøde, ver tuschen neddysse; skjule.

Ver übeln: j-m et. ^ tage En noget ilde op.

verüben udøve, begaa; jur. forøve.

ver-unehren vanære, ver uneinigen gøre uenig; sich blive uenig.

ver unglimpfen forule'mpe; vansire, skamfere; nedsætte, bagtale.    [lykkes. 1

Ver unglücken forulykke; mis-j ver - unreinigen forure'ne; besudle, tilsøle.

27

Deutsch-d&nisch.

ver warnen advare.

Ver-warnung f Advarsel c. ver waschen 1. v/a. forbruge til Vadsk; vadske af; (Farben) ud-vadske. 2. a. ud vadsket; farve

pes.

slag n.

ver-unstalten vansire, skæmme;

skamskænde; sig. forvanske, ver-untreuen være utro med;

forvanske; stjæle, ver unzieren vansire, mispryde;

skamskænde, [virke, volde.] ver ursachen foraarsa'ge, be-J ver urteilen dømme, domfælde. Ver urteilung f Domfældelse o;

sig. Fordømmelse c. ver vielfältigen mangfoldiggøre, ver vierfachen firdoble, vervollkommnen fuldkommengøre; udvikle.

Ver-vollkommnung f Fuldkommengørelse c.

ver-vollkommnungsfahig perfektibel ; udviklingsdygtig; V^keit f Perfektibilitet c. vervollständigen fuldstændiggøre.

ver-wachsen 1. gro, vokse sammen; blive forvoksen; v/a. (Kleider) vokse fra. 2. a. sammenvoksen; forvoksen, ver-wahren forvare, gemme; beskytte, sikre; sich gegen et. „ sikre sig mod noget; protestere mod noget, ver wahrlosen behandle skødesløst, forsømme.

Ver wahrung f Forvaring c; Forbehold n; Protest c; „ gegen etwas einlegen forvare sig (nedlægge Protest) imod noget, ver waisen blive (v/a. gøre) forældreløs.

verwaist forældreløs, fader-, moderløs ; sig. forladt, ver walten forvalte, administrere; styre, bestyre.

Ver walter m Bestyrer, Administrator c; Landw. Forvalter e. Ver waltung f Bestyrelse c; Forvaltning, Administration c. Ver-waltungS-...inZssgn: Jbefjorbe f Direktion c, Forstanderskab n; ^bezirk m Forvaltnings

distrikt n; ^jahr n Regnskabs* aar, Fin ans aar n; ^rat m Be-styrelsesraad n; ^wesen n Forvaltningsvæsen n; ^.zweig m Forvaltningsgren s. ver wandelbar foranderlig, omdannelig.

ver wandeln forvandle; forandre, omdanne (in — til).

Ver wandlung f Forvandling c;

Omdannelse e. ver wandt beslægtet.

Ver wandte(r) s. Slægtning c. Verwandtschaft Slægtskab, Familieskab n; Familie c. ver wandtschaftlich Slægtskabs-, Familie-.

løs.

ver-wässern udvande, spæde op. verweben forbruge til Vævning; sammenvæve; sig. sammenflette.

ver wechseln forveksle; forbytte. Ver wechselung f Forveksling c;

Forbytning c. ver wegen forvoven.

Ver wegenheit f Forvovenhed e. ver wehen blæse bort; tilfyge. ver-wehren hindre; forbyde, formene.

Ver weichlichen gøre blødagtig, svække, slappe; v/n. und sich ^ blive blødagtig, svækkes, slap-[nej til.

Ver weigern nægte, afslaa; sige Ver weigerung f Nægtelse c, Af-[holde sig. ver weilen und sich w dvæle, op-ver-weint forgrædt.

Ver weis m Bebrejdelse, Irettesættelse e.

ver weisen henvise (an, auf = til); forvise; deS Landes landsfor-

noget.

lig.

[c.

ge.

bidt.

forbande.

falden, forknyt.

Ver zagtheit f Forsagthed, Mod-ver-zählen: sich fortælle sig, tælle fejl.

ver zahnen (ein Rad) skære Tænder i.

vise; j-m etwas „ bebrejde En [visning c. öer-iueifmtQ /‘Henvisning c; For-ver-welken visne; falme, ver weltlichen gøre verdslig; sekularisere.

ver-wendbar anvendelig, bruge-[hed c.

Ver wendbarkeit f Anvendelig-ver-wenden vende bort; vende om; anvende, bruge; udgive, bekoste; sich für j-n - lægge et godt Ord ind for En, tale Ens Sag.

2?et-iuenbunø/‘Anvendelse, Brug c; Forbøn, Anbefaling c. ver werfen kaste bort, bortkaste; kaste fejl; fig. forkaste, ver-werflich forkastelig.

Ver werflichkeitfForkastelighed Ver werfung f Forkastelse c. ver-werten gøre frugtbringende, udnytte; realisere, gøre i Pen-[bestyre, forvalte, ver-wefen raadne, opløses; vja. Ber-wefer m Bestyrer c; Vikar c. Ver-we8lich forraadnelig; sig. forgængelig, forkrænkelig.

Ver wesung f Forraadnelse c;

Bestyrelse c; Vikariat n. ver wetten vædde; tabe iVædde-maal; sig. sætte i Pant (paa). ver-wichen forgangen, sidst, ver wickeln indvikle (i); fig. gøre indviklet, forvikle. Ver-wick(e)lung f Indvikling o;

Forvikling c. [flygtig c.j Ver-wiefene(r) s. forvist, land-j ver wildern forvildes; (v. Gärten) forsømmes,gro til; (v.Pflanzen) blive vildtvoksende, ver wildert forvildet, vild; tilgroet; vildtvoksende, ver winden sammenslynge; fig. forvinde.

ver wirken (dar Leben) forbryde; (Strafe) ifalde; begaa; opbruge, opslide.

ver wirklichen virkeliggøre, realisere; sich „ blive til Virkelighed, blive realiseret.

Ver wirklichung f Virkeliggørelse, Realisation c. ver-w irren gøre uredt; bringe i Uorden; fig. forvirre, ver-wirrt forvirret, forstyrret. Ver wirrung f Forvirring c. ver wirtschaften sætte over Styr, forøde.

ver wischen udviske, udslette, verwittern forvitre; v/n. forvitre s.

ver wittert forvitret; fig. vejr-[Enke c. Ver-witwete(r) s. Enkemand o; ver-wogen forvoven, ver wöhnen forvænne, ver wöhnt forvænt.

Ver wöhnung f Forvænnelse o; Forvænthed c.

ver worfen forkastet; fig. forvorpen, ryggesløs.

Ver-worfenheit f Forvorpenhed, Ryggesløshed c. ver-worreu (vom Garn) uredt, speget; uordnet; forvirret, ver wundbar saarlig. ver wunden saare (auch fig.). ver wunderlich forunderlig, ver wundern undre, forundre;

sich w undre sig. [undring c. Ber-wund(e)rung / Undren, For-Ber-wundung f Saar n. ver-wünschen fortrylle, forhekse;

[Forbandelse c. Ver wünschung f Fortryllelse c; ver wüsten hærge, lægge øde. Ver wüstung f Ødelæggelse c. ver-zagen tabe Modet, fortvivle, ver zagt forsagt, modløs, modløshed c.

[c.

[Opsættelse c.

[c.

tisme c.

ver zapfen aftappe; udskænke;

(Tischlerei) tappe sammen, ver zärteln forkæle, forvænne. Ver-zärtelunll f Forkælelse, For-vænnelse c.

ver-zaubern fortrylle, forhekse;

forvandle (in — til), ver-zaunen omgærde, indhegne, ver zehren fortære; spise, drikke op; sich fortæres; sig. hentæres.

Ver zehrung f Fortæring o; Forbrug n.

ver zeichnen fortegne, tegne fejl;

optegne, notere.

Verzeichnis n Fortegnelse, Liste verzeihen tilgive, forlade; Sie!

om Forladelse! undskyld! ver zeihlich tilgivelig.

Ver zeihung f Tilgivelse, Forladelse c.

ver zerren fortrække, fordreje, forvride; forvrænge. Ver-zerrung f Fordrejelse c;

Vrængebillede n. ver-zetteln klatte bort; spilde, forøde; adsplitte.

Ber-zicht m Afkald n; w leisten give Afkald (paa). ver zichten give Afkald, renoncere (paa).

ver ziehen fortrække; trække i Langdrag; opholde, forsinke; forhale, opsætte; sig. forkæle; sich „ (ti. Holz) kaste sig, slaa sig; (ti. Gewitter) trække bort; v/n. drage bort, flytte; opholde sig, dvæle; tøve, vente, [korere. ver-zieren udsmykke, pynte, de-Ber-zierung f Udsmykning, Dekorering c; Forsiring, Dekoration c.

ver zinken forzinke, galvanisere, ver zinnen fortinne, ver zinsen forrente; sich w forrente sig.

ver-zinslich rentebærende, ver zögern sinke, opholde; trække i Langdrag; opsætte, udsætte; sich w blive forsinket; trække ud.

Ver zögerung / Forsinkelse c; ver zollen fortolde, ver-zücken henrive, henrykke, ver zückt henrykt, betaget. Ver-zückung /"Henrykkelse, Ekstase o.

Ver-zugrn Forsinkelse c; Ophold n; sur. Restance c; ohne ^ ufortøvet, uopholdelig, ver zweifeln fortvivle; an etwas mistvivle om noget.

Ver zweiflung f Fortvivlelse o. ver zweigen: sich ^ forgrene sig. Ver-zweigung f Forgrening o. ver-zwickt indviklet; vanskelig;

mislig, forbandet.

Vesper f Vesper, Aftensang c; Midaften c; ^.brot n Vesperkost c; ^cit f Aftensangstid c; Mid-aftenstid c.

vespern spise Vesperkost.

Vesta'lin f Vestali'nde o.

Veteran m Veteran o.

Setmittt rwiVeterinær, Dyrlæge Vettel f Tøjte c; Kælling c. Vetter m Fætter c; Slægtning e; ^(n)gunst,^.(u)wirtschaft/"Nepo-[Slægtskab n. Vetterschaft f Fætterskab n; Vexier»... in Zffgn -. ^becher m Fik-serbæger n; ^.schloß n Fikser-laas o; ^.stück n Attrap c. vexieren fiksere, gøre Nar af;

drille; plage.

Vezier m s. Wesir, vgl. Abk. für vergleiche.

Viadu'kt m Viadukt c.

JBice*... s. Vize-...

Vieh n Kreatur n; coli. Kvæg n;

(Schimpfw.) Fæ, Kvæg n (Kvaj). Vieh-..., Vieh-... in Zsign: ^arzt m Dyrlæge c; ^ttu8ftcffunn f Kreaturudstilling c; ^bremse f (Insekt) Kvægbrems c; ,x,bumm a. heste-dum; ^sutter n Kvægfoder n;

-Handel m Kreaturhandel o; -Händler m Kreaturhandler s; -fner()t vi Kvægdriver c; Røgter c; binarstm Kvægtorvn; Kvægmarked n; Seuche f Kvægsyge, Kvægpest c; -stall m Kostald c; -treibet m Kvægdriver c; -wagen # m Kreaturvogn c; -Weide f Græsgang o; -zucht f Kvægavl c; -Züchter m Kvægavler c.

Viehisch dyrisk; bestialisk.

viel megen, meget, pi. mange; adv. meget; er weiß -es, aber nicht - han ved mange Ting, men ikke meget (af hvert); nicht -es, sondern - ikke mangt, men meget; es waren ihrer -e de vare mange; wenn es - ist naar det kommer højt; ein biß-chen - lidt vel meget; ebenso-lige saa meget; gleich- lige meget; sehr -særdeles meget; wie- Uhr ist es? hvar mange er Klokken ?; zu-, allzu-, gar zu» - alt for meget; - größer meget større.

Viel-..., viel»... in Zssgn: -armig a. mangearmet; -artig a. mangeartet ; -bändig a. bindstærk; -besucht a. stærkt besøgt; -» heutig a. mangetydig; —ecf n Mangekant, Polygon c; -fach a. mangfoldig; almindelig, hyppig; adv. gentagne Gange, oste; paa mange Maader; -faltig a. mangfoTdig; mangefold; -» sältigkeit f Mangfoldighed c; -fraß m Æder, Slughals c; Zool.

• Jærv o; -gelie bt a. høj'telsket; -gestaltig a. mangeformet; -• götterei f Flerguderi n; -jährig a. mangeaarig; -lei'cht adv. maaske; -lie'bchen n Hjertenskær c; (Spiel) Filippine c; -• malig a. tidt gentagen, hyppig; -måls adv. mange Gange, ofte;-me'ljr adu.snarere; tvæ'rt-imod; -sagend a. megetsigende, betydningsfuld; -seitig a. mangesidet; sig. mangesidig; -seitigkeit f Mangesidighed o; -silbig a. Flerstavelses-; -ver« hei'ßend, -verspre chend a. meget lovende; -weiberei f Flerkoneri, Polygami n; -luiffctm kundskabsrig Mand c; Polyhistor o.

Vielerlei mange Slags.

Vielheit f Mangfoldighed c.

vier fire; auf allen -en paa alle fire; mit -en fahren køre med fire; unter - Augen under fire Øjne.

Vier f Firtal n.

Vier-..., vier--, tn Zssgn: -armig a. firearmet; -beinig a. firebenet; -blätt(e)rig a. firbladet; -eck n Firkant c; -eckig «. firkantet; -fach, -sättig a. firdobbelt; -. füßig a. firføddet; firbenet; --füßler m firføddet Dyr n; -ge« jpaiut n Firespand n; -händig a. firhændet; J' firhændig; --jährig a. firaarig, fire Aars; -mal adv. fire Gange; -malig a. fire Gange gentagen, -• pfündig a.firepundig; -schrötig ct. firskaaren; -seitig a. fire-sidet; -silbig a. Firstavelses-; -sitzig ct. firsædet; -spLnner m Firspænder c; -spännig a. fir-spændig; -sp. fahren køre med fire; -ständig a. fire Timers; -tägig a. fire Dages; -teil n Fjerdedel c; -teilen v/a. dele med fire; partere; -teilig a. firdelt; -zehn fjorten; alle-zehn Tage hver fjortende Dag; heute über -zehn Tage i Dag fjorten Dage; -zehnender m (Jagd) Fjortenender c; -zehnt: der, die, das -zehnte den, det fjortende; -zehntel n Fjortendedel e; -zeilig a. firradet; (von Gedichten) firliniet.

viererlei fire Slags.

[varer pi.

[bage.

Cello c.

viert: der. die. dar -e den, det viertehalb halvfjerde, [fjerde. Viertel n Fjerdedel, Kvart c; (Städte, Mond-) Kvarte'r n; (Schlächterei) Fjerding c; (Maß) Fjerdingkar n; drei - auf vier tre Kvarter til sire.

Viertel«..., viertel-... in Zs.-stzgn: Jbo'ßen ro Kvartark n; -e'lle f Kvarter n;    Fjerdingaar

n; -jährig o. tre Maaneders; -jährlich a. fjerdingaarlig; -» mei'le f Fjerdingvej c; -note J* /"Fjerdedels Node c; -pause / f Fjerdedels Pavse o; -pfu'nd n Fjerdingspund n; -ftu'nbe f (Zeit) Kvarter n; (Weg) Ha'lv-fjerdingvej c; -ständig a. et Kvarters.

vierteln firdele; partere; firdoble ; t>/n. (Getreide) skæppe, viertens for det fjerde, vierzig fyrretyve.

Bierziger(in f) ro fyrretyveaarig Mand (Kvinde) o.

Vikar ro Vikar c.

Viktua'lieu pi. Viktualier, Føde-Villa s Villa c. vindizieren vindicere, kræve til-Vio'la «T f Viola, Bratsch c. violett violet.

Violin-... s. Geigen-...

Violi'ne J /"Violin c.

Biolini'st m Violinist c. Violonce'll(o) <T n Violoncel, [Øgle c.

Viper f Hugorm c; sig. Slange, Virtuo's, Virtuo'se ro Virtuos c. Visa n Visa n, Paategning o. Visier n (am Helm) Visir n; (am Gewehr) Viser n; -forn n Sigtekorn n; -kunst f Juste'-ring c; -maß n Juste'rmaal n; -schieber ro forskydeligt Viser n.    [tegne; juste're.l

visieren (einen Paß) visere, paa-J Visitation f Visitation c; Visi-tats c; Inspektion c.

Visitenkarte f Visitkort n. visitieren visitere; inspicere. Vitrio'l ro (n) Vitriol c. vivat! leve!

Vivat n Leve n.

Vize«... in Zsign: -könig ro Vicekonge c; -Wirt m Vicevært c. Vlies n Uldpels c; das Goldene -den gyldne Vlies.

Vogel ro Fugl; sig.loser - Skælm o; sig. den - abschießen skyde Papegøjen; F sig. e-n - haben have en Skrue løs.

Vogel»..., Vogel-... in Zssgn: —bauer ro (n) Fuglebur n; -beerbamn ro Rønnebærtræ n; -beere f Rønnebær n; -bångerm Fuglegødning, Guano c; -dunst ro (Jagd) Fugledunst c; -fang ro Fuglefangst c; -fanger ro Fuglefænger c; -frei a. fredløs; -• sutter n Fugleføde c; Fuglefrø n; -gesaug ro Fuglesang c; -* hans n Fuglehus n, Voliere c; -hecke /" Fuglehæk c; -herd ro Lokkeplads c; -firs db c /"Fugle-kirsebær n; -kunde /" Ornitologi c; -leim ro Fuglelim c; -» miere H /" Fuglegræs n; —mist ro = -dünger; -napf ro, -Näpfchen n Ædekop c, Fugle glas n; -» orgel /" Fugleorgel n; -Perspektive /" Fugleperspektiv n; --schau /" Fuglevarsel n; Fugleperspektiv n; -scheuche/" Fugleskræmsel n; -schießen n, schuß ro Fugleskydning c; -• schlinge / (Jagd) Done c; -steller ro Fuglefænger c; -strich ro Fugletræk n;-toilbbrctn Fuglevildt n.

Vogesen pi.: die - Vogeserne pi. Vogt ro Foged c; Forvalter c; Bestyrer c; Opsynsmand c; Markvogter; Formynder o. iBogtci f Fogderi n; Fogedbolig o; Fogedembede n.

Voka bel f Glose c.

[tion c.

sekutor c.

Vokabula'r(ium) n Glossarium n. Vokal m Vokal, Selvlyd c; -• kouzert n Vokalkoncert c. Vokativ» f Kaldelse o.

Volk n Folk n, Nation c; Folk, Tjenestefolk, Krigsfolk pZ.; (Bögel) Flok c; das gemeine -Menigmand, Almuen.

Völker-... in Zssgn: -Beschreibung f Etnografi c; -krieg m Folke-krig c; -kunde, -Ic^te f Etnologi c; -recht n Folkeret c; --schlacht f (bei Leipzig) Slag n mellem Nationer; -Wanderung f Folkevandring o.

Völkerschaft f Folkeslag n, Na-Volks-..., Volks-... in Zssgn: -üb-geordnete(r) tn Folkerepræsentant c; -ausdruck in folkeligt Udtryk n; -ausgabt f Bnchh. Folkeudgave c; -Belustigung f Folkeforlystelse c; -bibliothek f Folkebibliotek n; -charakter tn Folkekarakte'r c; -dichter m folkelig Digter c; -fest n Folkefest c; -freund m Folkeven c; -gunst f Folkegunst c; -Haufe tn Folkehob c; -Herrschaft f Folkeherredømme n; -furfje s Folkekøkken n; -lied n Folkevise o; -mafjig o. folkelig; -» menge / Folkemængde c; -. mund m folkeligt Sprog n; -• Partei f Folkeparti n; -fchicht f Befolkningslag n; -schule f Almueskole c; -spräche f Folkesprog n; -stamm tn Folkestamme c; -tracht f Nationaldragt c; -Versammlung jf Folkeforsamling c; -Vertreter tn Folkerepræsentant c; -Vertretung /" Folkerepræsentation c; -Wirtschaft Nationaløkonomi c; -• zählung /" Folketælling 0. volkstümlich folkelig; national, voll fuld; fyldig; fuldgyldig;

fuldstændig; fuld, drukken. Voll-..., voll«... in Zssgn: -aktie f

fuldt betalt Aktie c; -au'f adv. fuldt op, i Overflødighed; fuldt ud; -bahn # / Hovedbane c: -bart m Fuldskæg n; -blut n Fuldblod n; -blutig a. Fuldblods; blodrig; -blütigkeit f Fuldblodighed c; -brüstig a. fuldbrystet; -bärtig: -bärtige Geschwister Helsøskende pi.; -• geuuß tn fuld Nydelse c; -• gültig a. fuldgyldig; -Hering m Mælkesild, Rognsild c; -jährig a. fuldmyndig; -jährigkeit f Fuldmyndighed c; -kraft f fuld Kraft 0; -macht f Fuldmagt 0; -machtgeber tn Mandant c; -milch f Sødmælk c; -mond tn Fuldmaane 0; -ständig a. fuldstændig; -ständigkeit f Fuldstændighed c; -tönend a. fuldtonende; -Versammlung f Plenarmøde n; -wichtig a. fuld vægtig; -Wichtigkeit f Fuld-vægtighed c; -zählig a. fuldtallig.    [føre.

vollbringen fuTdbringe, fu'ld-Vollbri'ngung f Fuldføreis vollenden fuldende, vollends fuldkommen, fuldstændig, aldeles; oven i Købet, tilmed ; især. [FuTdendthed c.) Volle'ndung f FuTdendelse c;J Vötterei f Fylder! n. vollfü hren fuldføre, udføre, völlig fuldstændig; fyldig, før, korpulent; adv. fuldstændig, ganske, aldeles, vollko'mmen fuTdkommen. Vollko'mmenheit f Fuldkommenhed c.

vollstre'cken fuldbyrde, eksekvere ; (einen Befehl) udføre. Bollstre'ckerm Fuldbyrder c; Ek-[Udførelse c. Vollstre'ckung f Fuldbyrdelse s ; vollzie'hen fuldbyrde, udføre; ratihabere; -de Gewalt udøvende Magt.

vis.

servation c.

bi.

Vollziehung /, Vollzu'g m Fuldbyrdelse, Udførelse o; Ratihabition c.    [tør c.)

Volontä'r & m frivillig; Volon-j Volte / Volte, Vending c. voltigieren voltigere, vom ----- von dem. von af; fra; om; paa; - nun an fra nu af; - Zugend auf fra Ungdommen af; - Grund aus fra Grunden af, grundig; -außen udefra; - da, - dort derfra; - hier herfra; - hinten bagfra; - innen indefra; - jeher altid; - oben oppefra; -feiten fra (Ens) Side; - selbst af sig selv; - vorn forfra, vonnöten nødvendig, vor foran, for; fremfor; før; for ... siden; sig. for; af; - acht Tagen for otte Dage siden; -allen Dingen fremfor alt; ein Viertels zivölf et Kvarter i tolv, tre Kvarter til tolv; - Hunger sterben dø af Sult.

Vor-abend m Aftenen før. vor-ahnen ane forud.

Vor ahnung / Forudanelse c. vor-a'n fo'ran, fo'rud; fre'mad; in Zsign mit v: -gehen gaa foran, forud; klassen lade gaa foran; -schicken sende forud; (eine Be-merkung) forudskikke. Vor-anschlag m Overslag n. Vor-anstatt / Forberedelse c. Voranzeige/'foreløbig Meddelelse c.

Vor arbeit / Forarbejde n. vor arbeiten gøre Forarbejder til, forberede; j-m etwas - vise En Besked med et Arbejde. Vor arbeiter m Værkfører, Formand c; Forarbejder o. vor-au's fo'rud, fo'ran. voraus 1. (--) fo'rud, i Forvej en; fo'ran. 2.(*£-)im-, sum-forud, i Forvejen.

Vor au s-..., vor-au'S-... in Møn: -bedingen v/a. betinge forud; -bestellen v/a. forudbestille; -• bestellnng / Forudbestilling c; -bezahlen v/a.betale forud, forudbetale; -bezahlung / Forudbetaling c; -gehen v/n. gaa forud (for); gaa i Forvejen; -• nähme / Anticipation c; -sage / Forudsigelse c; -sagen v/a.forudsige ; -sehen v/a. forudse; -• setzen v/a. forudsætte; -setznng /Forudsætning c; -sicht / Forudanelse, Forventning c; Forudseenhed c; -sichtlich o. an-ta'gelig, ventelig; adv. rimelig-[Udbygning c. Vorbau m Arch. Fremspring n, Vor bauen bygge foran; bygge frem, bygge ud; v/n. sig. forebygge.

Vor bedacht m Overlæg n; mit (gutem) - med Overlæg, med velberaad Hu. vor-bedeuten varsle.

Vor bedeutung / Forvarsel n. Vor-behalt m Forbehold n, Re-[vere.

vor-behalten forbeholde, reser-vor-behaltlich med Forbehold af. Vor-behaltung /Forbeholdelse c. vor bei' forbi; es ist zwölf Uhr -Klokken er over tolv. — In Møn mit v.: -gehen: an (neben, vor) et. -gehen gaa forbi noget; im Vorbeigehen i Forbigaaende; -lasse» lade komme forbi; -• schießen skyde forbi; fare fortmærkning c, Forord n.| Vor bemerkung / inledende Be-j vor bereiten forberede; es bereiten sich Dinge vor der er noget i Gære.

Vor bereitung / Forberedelse c. Vor-bereitungSaustalt / Forberedelsesanstalt e.

Vor-bertcht m Indledning, Fortale c.

vor bestraft tidligere straffet.

[beredelse c.

dere.

mest; fo'reløbig.

Helligaften c.

sig.

vor beugen bøje fremad; v/n.fig. forebygge.

Vor beugung f Frembøjning o;

sig. Forebyggelse c. Vor-beugungs-... in Zffgn: -mah-regeln f/pl. præventive Forholdsregler c/pl.; -mittel n Med. Præventiv n.

Vor bild n Forbillede, Mønster, Eksempel n.

5Bor-6iIbung f Fordannelse, For-vor-binden (e-e Schürze) binde for, tage paa; Buchb. indbinde

vor bohren bore for.

Vor bote m Forbud, Forvar-vor-bringen frembringe, bringe frem; forebringe, fremføre, ytre.    [noget for En.l

vor-bnchstabieren: j-rn et. - stavej Vor bühne f Proscenium n. vor dem forhen.

vorder forrest (af to); beruste forrest (af flere).

Vorder-..., vorder-... in Zs.-stzgn: -anficht f Facade o; -fttm m Underarm c; -fitft m Forben n; Forfod c; -gebäude n Forbygning c; -grund m Forgrund c; -Jjoilb f (der Affen; Kartensp.) For-haand c; -indien « Forindien; blader & m Forlader c; -Inufe ni/pi. (Jagd) Forløb, Forben n/pl.; -maittt X G Formand c; -mast m Fokkemast c; -Pferd n Forløber c; -rad n Forhjul n; -reihe f forreste Række c; -» feite f Forside c; -sitz m forreste Sæde n; forreste Plads o; -steven vl, tn Forstavn c; -» teil m (n) forreste Del o; (eines Schiffes) Forende c; -treffen X n Fortræfning c; Fortrav n; -• wagen m Forvogn c; -zahn m Fortand c.

vor derha nd fo'reløbig, indtil vistrænge sig frem. Vor drängen trænge frem; sich -

vordringen trænge frem. vordringlich fremtrængende; paatrængende.

vor-eilig alt for rask, overilet. Vor eiligkeit f Overilelse c. vor-eingenommen forudindtagen. Voreingenommenheit f Forudind-tagenhed o.

Vor eltern pi. Forfædre pi. Bor-empfindung f Forudfølelse o. vor enthalten holde tilbage; j-rn et. - forholde En noget. Vor-enthaltung f Forholdelse, Tilbageholdelse c. vor-e'rst først; først og frem-[nævnt.

vor-erwahnt før omtalt, oven-Vor-essen n Formad c.

Vor-fahr m Forgænger, Formand o; -en pi. Forfædre pi. vor-fahren køre frem, køre op for Døren.

Vor-fall m Begivenhed, Hændelse e; Med. Fremfald n. tior-foflcitforefalde,hænde, ske;

Med. falde frem.

Vor feier f forudgaaende Fest c;

[findes.

vor finden forefinde; sich - fore-vor-fordern indkalde, stævne. Vor frage f Forespørgsel c. vor-fragen forespørge, forhøre [stille.

vor-führen føre frem; frem-Vor-gang m Fortrin n, Forrang c; Eksempel, Mønster n; Begivenhed, Tildragelse c; For-lø'b n.

Vor gänger m Forgænger o.

Vor garten m Forhave o. vor-geben give først; (beim Spiel) give forud; foregive, paaskyde. Vor geben n Foregivende, Paa-skud n.

Vor gebirge n Forbjerg n. vor geblich foregiven, vor-gefaht forudfattet.

Vor gefühl n Forudfølelse a.

de.

Vor hof m Forgaard o; (de« Herzen«) Forkammer n.

Vor hut & f Fortrav n. vorig forrig, foregaaende. vor-jährig forrige Aars; fjorgammel.

Vor-kämpfer m Forkæmper c. vor kauen: j-m et. tygge noget [køb n.

køber c.

[pi.

vor gehen gaa foran, gaa forud; gaa frem; j-m gaa foran En; sig. have Forrang for En; (von der Uhr) gaa for stærkt, vinde ; sig. gaa for sig, foregaa, ske. Vor-genuß m Forudnydelse o. Vor gericht n Formad, Forret c. vor-geschichtlich forhistorisk.

Vor geschmack m Forsmag c.‘; vor gesehen! varsko! Vor-gesetzte(r) m foresat c. vor gestern (fra) i Forgaars. vor-greifen foregribe; sig. j-m -komme En i Forkøbet, vor haben have for, have i Sinde; have for, bestille, beskæftige sig med.

Vor haben n Forehavende n. Vor-halle f Forhal, Vestibule c. vor halten holde for, foran; sig. foreholde, bebrejde; vjn.holde ud, vare ved.

Vor hand f Forhaand c (a. Spiel), vor-ha'nden forhaandenværende, eksisterende; ^ sein findes. Bor-Hang m Forhæng n; Gardin n; (Theater) Tæppe n. vor-hängen hænge for, foran;

hænge ud (over).

Vor hängeschloß n Hængelaas c. Vor-haut s Forhud c.

Vor hemd n Krave c, Skjortebryst n.

vor-he'r før, tidligere; fo'rhen; fo'rud.

Vor he r...., vor-he'r-... in Zssgn: ^bestimmen v/a. bestemme fo'rud; ^bestimmung f Forudbe-stemmelse c; ^,gehen r/n. gaa forud (for); ^.gehend a. forud-gaaende; ^.sagen r/a. forudsige; ^.sagung f Forudsigelse c; ^sehen r/a. forudse, vor herig forudgaaende; tidligere, forhenværende, vor herrschen være fremhersken-[hen.l

vor hi'n før, for lidt siden; fo'r-j for En (au* sig.).

Vor-kauf m Forkøb n; O Op-Vor-käufer m Forkøber; Op-[anvende. vor-kehren vende frem, udad; sig. Vor-kehrung /'Forholdsregel, Foranstaltning c.

Vor - kenntnis f forudgaaende Kendskab n; Vorkenntnisse pi. Forkundskaber pi.

Vor-kirche f Vaabenhus n. vor-kommen komme frem; forekomme, hændes, ske; forebygge ; bei j-M ^ se ind til En; j-m ^ komme En i Forkøbet; es kommt mir vor det forekommer mig, jeg synes.

Vor kommnis n Begivenhed, Tildragelse o.

Vor-kost f Forret c; Spisevarer

Vor-kostHändler wViktualiehand-ler c.

vor laden stævne, indstævne.

Vor ladung f Stævning c.

Vor lage f Fortegning c, Mønster n; Lovforslag n.

vor-längst forlængst.

Vor-lassen lade gaa foran; indlade, give Audiens.

Vor läufer m Forløber c (a. sig.).

vor läufig foreløbig, midlertidig.

vor-laut næsvis, impertinent.

Bor-leben n tidligere Liv n.

Vor lege.... in Zssgn: Jblatt n Forskrift c; Fortegning c; ^gabel f Forskærergaffel c; flösse! m Potageske c; ^.messer n Forskærerkniv o; ^.schloß n Hængelaas c.

vorlegen lægge, sætte for;

[læsning c.

[ke.

ge e.

for.

[c.

mer

n;

forelægge; fremlægge; (Pferde) spænde for; (Braten) skære for. Vorlesen læse op, læse højt, forelæse.

Bor-leser m Oplæser, Forelæser c.

Bor-lesung f Oplæsning c; Fore-vor-letzt næstsidst, vor-lie'b: w nehmen tage til Tak-Vor-liebe f Forkærlighed c. vor liegen ligge for, ligge foran;

ligge fremme; sig. foreligge, vor-lügen': j-m et. lyve for En, bilde En noget ind. vor-machen sætte for; j-m et. ~ vise En, hvorledes noget skal gøres; bilde En noget ind. vor-malig forhenværende, vor-mals forhen, tidligere. Bor-mann m = Vordermann. Bor-marsch m Fremmarch, Fremrykning c.

Vor mauer f Formur o (auch sig.). vor-merken bemærke, notere. Vor mittag m Formiddag c; hente t)„ i Formiddags; des J8, vormittags om Formiddagen. Bor-mund m Formynder, Yær-[skab, Yærgemaal n. Vor mundschaft f Formynder-vor-mundschaftlich Formynder-, vorn foran, fortil; ^ und hinten for og bag; nach „ fortil; længere frem; von ^ forfra; von v herein fra Begyndelsen; paa Forhaand, a priori.

Bor-nahme f Foretagelse e.

Vor name m Fornavn n. vor nehm fornem; die ^sten Eigen-schäften de fornemste, vigtigste Egenskaber; ^ tun lade fornem.

vor nehmen tage for; tage fat paa; foretage; j-n - tage En for, tage En under Behandling ; sich et. „ sætte sig noget [Foretagende n. Bor - nehmen n Forehavende,

Vor nehmheit f Fornemhed c. vor-nehmlichforne'mrnelig,isæ'r. Vor-ort m Forstad c. Vor-ortsverkehrm Forstadstrafik Bor-ortszug KK tn Lokaltog c. Vor-platz m Forplads c; Forstue c.

Vorpommern n Forpommern. Vor posten X m Forpost o vor ragen rage frem.

Vor rang m Forrang c.

Vor-rat tn Forraad n; Beholdning c, Lager n. vor rätig paa Forraad, paa Lager; i Behold.

Vor-ratS-... in Zssgn: ^gewölbe n Forraadskælder c; ^.haus n Pakhus, Lagerrum n; ^fam-f Forraadskammer schrank m Madskab n. vor rechnen: j-m et. ^ regne, opregne noget for En.

Vorrecht n Forret, Forrettighed c.

Bor-rede f Fortale c. vor-reden foresnakke. [ler c. Vor redner m foregaaende Ta-vor-reiten ride foran; ride frem; v/a. ein Pferd w præsentere en Hest.

Vor-reiter m Forrider c. vor richten gøre i Stand, lave til; forberede.

Vor-richtung f Forberedelse o;

Indretning c, Apparat n. vor rücken gaa frem, X rykke frem; via. flytte frem; (bie Nhr) stille frem; sig. j-m et. ^ bebrejde En noget.

Vor-saal tn Forsal c. vor sagen foresige; diktere; indgive ; (in der Schule) hviske. Vor-sänger tn Forsanger c.

Vor satz tn Forsats c; sig.Forsæt n; mit vor sätzlich forsæ'tlig, med Villie.

Vor-schanze X f Udenværk n. Vorschein m: zum w kommen

Forskud.

sidere.

[c.

ind til En.

sig et Maal.

komme til Syne, komme for Dagen.

Vor schicken sende frem, forud, vorschieben skyde frem; (ben Riegel) skyde for; sig. et. ^ bruge noget som Paaskud.

Vor schießen rage frem; skyde, spire frem; v/a. Geld w forstrække med Penge.

Vor schlag J¹ m Forslag n; sig. Forslag n; in ^ bringen fore-slaa.

vorschlagen foreslaa, proponere;

G forlange for meget, vor schmecken smage igennem. Vor-schneidemcsser n Forskærerkniv c.

vor schneiden skære for. vor schnell alt for rask, overilet, vor schreiben skrive for; sig.foreskrive.

vor-schreiten skride frem.

Vor schrift f Forskrift c (a. sig.);

nach ^ efter Ordre.

Vor schub m Hjælp, Understøttelse c; j-m ^ leisten understøtte, hjælpe En; einer Sache ^ leisten befordre, fremme noget.

vor-schuhen forfødde, galochere. Vor schuß m Forskud n. vor schußweise forskudsvis, som [Paaskud. vor schützen foregive, bruge til vor schwatzen foresnakke, vor schweben foresvæve, vor schwindeln: j-m et. ^ bilde En noget ind.

vorsehen forudse; sørge for; vorgesehen! varsko!; sich ^ se sig for; tage sig i Agt. Vor-sehung s Forsyn n. vor setzen sætte frem, sætte for, foran; j-m et. ^ servere noget for En; j-n einer Sache ^ sætte En i Spidsen for noget, sætte En over noget; sich et. foresætte sig noget.

Vor sicht f Forsigtighed, Varsomhed c.

vor sichtig forsigtig, varsom. Vor sichtsmaßregel f Forsigtig-hedsforansta'ltning c.

Bor-silbe f Forstavelse c. vor singen synge for; v/a. j-m et.

~ synge noget for En. vor sintflutlich antediluviansk. Vor sitz m Forsæde n; ben ^ führen, haben føre Forsædet, præsident c. Dor-sitzende(r) nt Formand, Præ-Vor-sorge Forsorg, Omsorg c;

treffen bære Omsorg for. vor sorglich omsorgsfuld, forsynlig.

Vor spann m Forspand n. vor spannen (Pferde) spænde for. Vor-spannmaschine S f Hjælpemaskine c.

Vor speise f Forret, Entré o. vor spiegeln forespejle, foregøg

le.

Vor spiegelung f Foregøgling c. Vor spiel n Forspil n. vor spielen: j-m et. ~ spille noget for En; sig. foregøgle En noget; v/n. præludere.

Vor-sprache/' Anbefaling, Forbøn vor sprechen: j-m et. fremsige noget for En; v/n. bei j-m se [frem

vor springen springe frem; rage Vor-sprung m Forspring n; Fremspring «.

Vor-stadt f Forstad c.

Vor-ftädter m Forstadsbeboer e. Vor-stand m Direktion, Bestyrelse c; Forstander, Direktere, vor stecken stikke, sætte for; stikke frem; sich ein Ziel ^ sætte [naal c.

Vorsteckuadel/'Brystnaal, Slips-vor-stehen staa, rage frem; staa foran; forestaa, bestyre.

Vor steher m Forstander, Bestyrer c.

først.

[søgelse c.

Vor stehhund m Hønsehund c. vor stellen sætte, stille frem (a. die Uhr); sætte, stille foran; forestille, præsentere; forestille, fremstille; (eine Rolle) spille; sich et. forestille sig noget.

Vor stellung f Forestilling, Præsentation o (auch X); Forestilling, Idé c; Fremstilling c; (Theater) Forestilling c.

Vor stoß X m Fremstød n; (am Kleid) Skoning c.

Vor-strafe f tidligere Straf c. vor-strecken strække frem; j-m Geld ^ forstrække En med Penge.

Vor-stufe f første, indledende Trin n; Forskole c.

Vor-tänzer m Fordanser c.

Vor teil m Fordel, Gavn c; Profit c.

vor-teilhaft fordelagtig, gavnlig; profitabel.

Vor-trab & m Fortrav n. Vor-trag rrr Foredrag n; Diktion, Deklamation c; Referat n. vor tragen bære foran; foredrage ; referere.    [lig.)

ti or-tre'ff Itdj fortræffelig,fortrin-j Vor-tre'fflichkcit f Fortræffelighed, Fortrinlighed c. vor treten træde frem; gaa foran; bei j-m w se ind til En. Vor-tritt rn Fortrin n, Forrang c; j-m ben zx, lassen lade En gaa [mand c. Vor turner m Gymnastik-For-vor-ü'ber forbi; es ist Mitternacht det er over Midnat; ^gehen gaa forbi; sig. gaa over; ^gehend f orbigaaende; klassen lade passere ; ^ziehen trække forbi, drage forbi.

Vor untersuchung f Forunder-Vor-urteil n Fordom c.

21 ot-tiotei ro Stamfader; Vorväter pi. Forfadre pi.

Vor verkauf m (Theater) Forsalg n af Billetter, vor-vorig forforrig. vor-wagen: sich ^ vove sig frem. Vor wahl f Prøvevalg n. vor-walten herske, være fremherskende; foreligge. Vor-wandro Paaskud, Foregivende n.

vor-wärtS fremad, frem; nicht ^ kommen ikke komme af Stedet, vor-we'g fo'rud, i Forvejen;

nehmen tage forud, vor weisen forevise, fremvise. Vor-welt f Forverden c. vor-weltlich Forverdenens, vor-wenden foregive, paaskyde, vor werfen kaste frem; kaste for;

sig. forekaste, bebrejde. Vor-werk n Landw. Ladegaard c; X Udenværk n.

vor wiegen være overvejende, være fremherskende.

Vor-w issen n Vidende n; Forudviden c; ohne mein ^ uden mit

Vidende. [Næsvished c.) Vor witz ro Nysgerrighed <?;{ vor witzig nysgerrig; næsvis. Vor wort n Forord n, Fortale c: Gram. Forholdsord n, Præposition o.

Vor-wurf ro Bebrejdelse c; Emne, Sujet n, Genstand c. vor-wurfsfrei dadelfri, ulastelig, vor zählen optælle, opregne.

Vor zeichen n Forvarsel n;

Math. Fortegn n. vor-zeichnen tegne for; sig. angive, antyde; foreskrive; J sætte Fortegn ved. Vor-zeichnung f Fortegning e. vor zeigen forevise, fremvise, (Wechsel) præsentere.

Vor-zeiger m Foreviser c. Vor-zeigung/^Forevisning, Fremvisning, Præsentation c.

Vor zeit f Fortid c. vor-zei'ten fo'rdum, i gamle Dage.

m Fortrin n.

vis.

vor zeitig tidlig moden; før Tiden.

vor ziehen trække frem; trække for; sig. foretrække; v/n. gaa, marchere foran; drage, rykke frem.

Vor zimmer n Forværelse o.

Vorzug

vor-zü'glich fortrinlig, ypperlig; adv. især, fornemmelig.

Vor-zü'glichkeit / Fortrinlighed c.

Vorzugs-..., Vorzugs«... in Zffgn: -preis m særlig Pris, Særpris c; -recht n Fortrinsret c, Privilegium n; -tø eis e adv. fortrins-stemme, votieren iur. votere; (bei der Wahl) VotFv'... in Zffgn: -bild n Votiv-billede n; pinsel f Yotivtavle o. Vulka'n m Vulkan c. vulka'nisch vulkansk, vulkanisie'ren vulkanisere.

[Vagtsomhed c.

ache; —bleust »»Vagttjeneste c; -feuer n Vagtild c, Vagtbaaln; -Mannschaft/"Vagtmandskab n; -Meister X m Vagtmester c; -pnrab c /"Vagtparade o; -schiff n Vagtskib n; -stube f Vagtstue c; -tutrnm Vagttaarn

Wabe f Bikage, Vokskage c. wach vaagen; sig. aarvaagen. Wach«..., wach-... in Zffgn: -dienst m Vagttjeneste e; -frau fYaa-gekone c; -frei a. fri for Vagttjeneste; -(t)Habend a. vagthavende. (Vgl. anch Wacht«...). Wache fVagt c; Vagtpost, Skildvagt c; X Vagtlokale n; Vagt c; - raus 1X Vagt i Gevær!; auf - sein være paa Vagt; auf -ziehen, die - beziehen trække paa Vagt. wachen vaage. wachend vaagen.

Wacholder H m Ene, Enebærbusk c; Enebær n; Enebærbrændevin, Genever; -beere f Enebær n; -branntwein m Enebærbrændevin, Genever c.

Wachs n Voks n; -abdruck m Voksaftryk n; -bild n Voks-billede n; -figur f Voksfigur c; -figurenkabinett n Vokskabinet m; -kerze f Vokslys n; -leinen n, -leinwand f Voksdug n; -• licht n = -kerze; -Malerei f Voksmaleri n; -perle f Voks-perle c; -stock m Voksstabel o; -stockbüchse f, -stockleuchter m Voksstabelstativ n; -streich« Hölzchen n Voksstik c; -tafel f Vokstavle o; Vokskage c; -tuch n = -leinen.

wachsam aarvaagen; (von Hunden) vagtsom.

Wachsamkeit f Aarvaagenhed o; wachsen 1. v/n. vokse, gro; sig. tage til; (v. Gewässern) stige; auS den Kleidern - vokse fra sine Klæder; gut gewachsen velvoksen, velskabt. 2. v/a. —wachsen, wachsen vækse, vokse, wächsern af Voks, Voks-. Wachstum n Vækst, Fremvækst, Opvækst c.

Wacht/"---Wo

Wachtel f Vagtel o; -hund m Vagtelhund c; -konig m Vagtelkonge c.

Wächter m Vogter c; Vægter o.

wack(e)lig vaklende; /igr. usikker.

wackeln vakle, rokke

Wade f Læg c.

Waffe f Vaaben n.

Waffel f Vaffel c; -bäcker m Vaffelbager c; -eisen n Vaffeljern

Waffen«..., Waffen«... in Zffgn -. -• brud er m Vaabenbroder c; -•

[n.

wählbar valgbar, wählen vælge.

Wähler m Vælger c. wählerisch kræsen.

Wahn m fejlagtig Tro, Indbild-Wahn-...,wahn-... in Zssgn: -glaube m falsk Tro c; -sinn, -Witz m Vanvid n, Galskab c; -sinnig, -witzig o. vanvittig, gal. wähnen indbilde sig; tro, for-

dienst in Krigstjeneste o; -* fabrik f Vaabenfabrik c; -» fähig a. vaabenfør; -gewalt f Vaabenmagt c; -los a. vaaben-løs; -rock m Vaabenfrakke c; -ruhe f Vaabenhvile c; -schein m Tilladelse c til at bære Vaa-ben; ^frfjmtebmYaabensmed c; -stillstand m Vaabenstilstand c; -tat fVaabendaad o; -Übung f Yaabenøvelse c. waffnen væbne, bevæbne. Wag-..., wag-... in Zssgn: -(e)hals m Vovehals c; -(e)halsig a. vovelig; dumdristig; -(e)halsig-feit f Dumdristighed c; -Haus n

Vejerbod o;-schalefVægtskaall wägbar vejelig.    [c.J

Wage f Vægt, Vægtskaal c; Vejerbod c; Ligevægt c; Vognhammel c; sig. j-m bie - halten holde En Stangen.

Wage-..., wage-... in Zssgn: -balken m Vægtbjælke c; -Meister m Vejermester c; -recht a. vandret; -schein, -zettel m Vejesed-del c.

wagen vove, turde, risikere. Wagen m Vogno; zu - til Vogns; -abteil # m Kupé c; -achse f Vognakse c; -bauer m Vognmager, Vognfabrikant c; -decke f Vogndække n, Presenning c; -deichsel f Vognstang c; -fahrtf Køretur c; -führer mVognstyrer c; -gleis n Hjulspor n: -kastenm Vognfading c; -flösse # sVognklasse o; -ladung f Vognlæs n; —letter f (eine« Leiterwagens) Side-H æl o; -meister A mVognmester c; X» Postfører o; -Pferd n Kørehest o; -plane f = -decke; -rad n Vognhjul n; -schlag wa Vogndør c; -schmiere f Vognsmørelse c; -schuppen m Vognskur n; -verkehrn» Vognfærdsel c: -Verleiher nr Vognmand 0; -zug m Vogntog n.

wägen veje.

waghaft, \ waglich vovelig.

Wagner m Hjulmand o.

WaguiS n Risiko c; Vovestykke

Wahl f Valg n.

Wahl-..., Wahl-... in Zssgn: -berech-tigt a. valgberettiget; -berechti-gung f Valgberettigelse c; -• bewerbet m Valgkandidat c\ -• bezirk m Valgkreds c; -ergebnis n Valgresultat n; -fähig a. valgbar; valgberettiget; -fähig-feit fValgbarhed c; Valgberettigelse, Valgret c; -gesetz n Valglov c; -karte f Stemmeseddel c; -körper m Vælgerforening o; -kreis m = -bezirk; -» kugel f Stemmekugle c; -liste f Valgliste o; -lokal n Valglokale n; -mann nr Valgmand c; -Prüfer m Listefører e (ved Valg); -Prüfung f Valgundersøgelse, Prøvelse c af Valgbreve; -recht n Valgret c; -reich n Valgrige n; -sprnch m Valgsprog n; -statt ff. Walstatt; -Versammlung f Vælgermøde n; -Verwandtschaft f Valgslægtskab n; -zettel m Stemmeseddel c.

[ning c.

mene.

wahr sand, sandfærdig; sanddru; virkelig; nicht -? ikke sandt?

Wahr-..., wahr-... in Zssgn: -machen r/a. virkeliggøre; -nehmbar a. tydelig, kendelig, synlig; -» nehmen v/a. bemærke, blive var; iagttage; varetage; -•

nehm un g f Iagttagelse c; Varetagelse c; -sagen v/a. und v/n. forudsige, spaa; -fager ro Spaa-mand, Sandsiger c; -sagerei f Spaadomskunst c; -sagerin f Spaakvinde, Sandsigerske c; -faguug/’Spaadom c; -schei'nlich a. sandsynlig, rimelig; adv. sandsynligvis, rimeligvis; -» schei'nlichkeit /‘Sandsynlighed c; -spruch m Jurykendelse o; -• zeichen n Kendetegn n; Varsel, Tegn n; Symbol n. wahren vogte, tage Vare paa. währen vare, vare ved. während (zeitlich) under, i; cj.medens, imedens.

wahrhaft, wahrhaftig sand, sandfærdig; sa'nddru; adv. i Sandhed.    [c; Sa'nddruhed c.)

Wahrhaftigkeit fSandfærdighedf Wahrheit f Sandhed c. wahrheits-... in Zs.-stzgn: -gemäß sandfæ'rdig; -liebend sandhedskærlig.

wahrlich sandelig, i Sandhed;

min sandten, [c; sig. Værd n. Währung fVarighed c; Møntfod Waiblinger ro Ghibelliner c. Waid H m Farve vaj d c.

Waid-... s. Weid»...

Waise/forældre-, fader-, moder-løst Barn n.

Waisen-... in Zffgn: -hauS n Vaj-senhus n; -kind n Vajsenhus^ barn n; -fimBe ro Vaj senhusdreng c; -mädchen n Vaj senhuspige c.

Wal ro Hval c; -fisch m Hval c; -sisch'fahrer, .fanger ro Hvalfangerskib n; Hvalfanger c; -Nuß /"Valnød c; -Nußbaum ro Valnøddetræ n; -rat m (n) Hvalrav n, Spermacet c; -roß n Hvalros c.

Wala'che ro Vallakker c. Walachei': die - Vallakiet. Wala'chiu f Vallakkeri'nde o.

Wald m Skov c; -brand m Skovbrand o; -brud er m Eremit c; -frevel m Skovforbrydelse c; -ßcötrfte n Skovbjerge n/pl.; -Horn J n Valdhorn n; -Hüter m Skovfoged c; -land n Skovland n; -Meister ^ m Skovmærke c; -mensch m vild c; Orang-Utan c; Chimpanse c; -Nymphe /■Skovnymfe c; Schnepfe f Skov-snæppe c; -statte f/pl.: die vier -statte de fire Skovkantoner; -ftteu f Løvstrøelse c; -Vogel m Skovfugl c; -Wärter m Skovløber o; -wolle f Skovuld c.

Waldes»... in Zssgn: -dunkel n Skovens Mørke n; -rand tn Skovkant c; -rauschen n Skovens Susen c; -schatten ro Skovens Skygge c.

waldig skovbevokset, skovrig.

Waldung /■ Skovstrækning e, Skov c.

Walk-... in 3sign: -(er)crde f Valkejord c; -wühle f Valkemølle c; -wüller w Valkemøller o.

Walke f Valkning c; Valkemølle s.

walken valke; F sig. prygle.

Walker m Valker c.

Wall m 1. Vold, Dæmning o; \L Kyst c. 2. Bølgen, Kogen, Boblen c. 3. (Heringe) 01 c (so Stück).

Wall'..., wall-... in Zfsgn: -bruch m Voldbrud n, ^ Breche c; -» fahrer m Pilegrim o; -fahrt f Pilegrimsrejse, Valfart c; -• fahr(t)en v/n. valfarte; -fahrtsort tn Valfartssted n.

Wa'llach ro Vallak c.

wallen 1.vandre, valfarte. 2. bølge; koge, syde, boble; vaje, flagre.

wällen skoide, give et Opkog.

Wallung f Bølgen, Brusen s; Kogen c; sig. Opbrusning o; Sindsoprør n.

værk n.

takt o.

wampig lasket.

Walpu'rgis f VaTborg; -nacht f Valborgsnat; sig. Heksessab-bat c.

Walstatt /"Valplads s. walten herske, raade (over); røgte, passe; schalten und -skalte og valte; Gnade - lassen lade Naade gaa for Ret; das walte Gott! Gud give det! Walz.... in Zssgri: -blech n Jern-blik n; -Hütte f, -werk n Valse-[Tromle c. Walze f Cylinder c; Valse c; walzen 1. v/a. valse; tromle.

2. v/n. valse, danse Vals. wälzen vælte; trille rundt; sich int Kote - vælte sig i Snavset; die Schuld Von sich - vælte Skylden fra sig.

Walzer ro Vals o; -takt^ ro Valse-[Kødlap c. Wamme / Bug, Vom c; Doglæp, [ke c.

Warnst (ro) Koste c; Trøje, Jak-Wand/Vægs; spanische - spansk Væg c; Skærmbræt n; -brett, brettchen n Væghylde c; -ge-mälde n Vægmaleri n; -getäfel n Panel n; -kalender ro Vægkalender c; -karte f Væggekort n; -leuchter ro Lampet c; -« schirm ro Skærmbræt n; -schrank ro Væggeskab n; -tafel/" Vægtavle c; -teller ro Platte c; -uhr f Vægur n.

Wandel ro Gang, Vandring c; Vandel, Opførsel c; Forandring c; Handel und - Handel og Vandel; -bahn f overdækket Promenade c; -stern ro Planet c. wandelbar fora'nderlig, omskiftelig, ubestandig. Wandelbarkeit s Foranderlighed, Omskiftelighed c. wandeln vandre, spadsere. Wand er»... in Zfsgn: -block ro Van-dreblok c; -buch n (der Hånd« werkSburschen) Vandrebog c; -«

Deutsch-dänisch.

Händler ro Bissekræmmer c; -• jähre n/pl. Vandreaar n/pl.; -. ratte f Vandrerotte c; -redner ro omrejsende Taler c; -stab ro Vandringsstav o; -Vögel m/pl. Trækfugle c/pl.; -Volk n Nomadefolk n. [dringsmand c. Wand(e)rer ro Vandrer, Van-wandern vandre, rejse til Fods. Wanderschaft, Wand(e)rung/"Vandring, Fodtur c.

W and er8mann ro Vandringsman d [vandling c. Wandlung f Forandring c; FOr-Wange f Kind c.

Wangengrübchen n Smilehul n. Wankelmut ro Vankelmodighed c. wankelmütig vankelmodig, wanken rokke, vakle, wann naar, hvornaar; seit - ist er hier? hvor længe har han været her?; dann und - nu og da, af og til; irgend- naar som helst.

Wanne f Balje c, Badekar n; Kornrenser c, Kornsold n. Wannenbad n Karbad n.

Wanst m Vom c.

Wanze f Tæge c; Væggelus o; -n pi. Væggetøj n. wanzig befængt med Væggetøj. WappennVaaben, Skjoldmærke, Vaabenskjold n; -bild n Vaa-benbillede, Vaabenmærke w; -buch n Vaabenbog c; -herold ro Vaabenhero'ld c; -kunde s Heraldik c; -schild ro Vaabenskjold n.

wappnen væbne, ruste.

Wardei'n ro Guardein, Møntprøver c.

Ware f Vare o.

Waren-... in Zs.'stzgn: -bestand ro Varebeholdning c; -hans n Varehus, Pakhus n; -lager n Varelager n; -Niederlage sVareoplag n; -Probe / Vareprøve c; -rechnung f Faktura c; -Vorrat

28

[varm.l ~ jeg er]

m ----- -Bestand; -zeichen n Varemærke n.

warm varm; mir ist Warm-..., warm-... in Zffgn: JBftb n varmt Bad n; varm Kilde, Sundhedsbrønd c; -Blutig a. varmblodig; -halter m Tallerkenvarmer c; JjauS n (Gärtnerei) Drivhus n.

Wärm-... in Zssgn: -flasche, -stufe /"Varmedunk c; -Bfanne f Kulbækken n.

Wärme fW arme c; -gtab mV armegrad c; JjaHe f Varmestue c; -lehre f Varmelære o; -letter m Varmeleder c; -mester m Termometer «.

wärmen varme; sich die Hände -varme sine Hænder, warnen advare (vor ----- imod). Warnung f Advarsel c. WarnungSzeichen n Varselstegn [vatorium n. Warte f Udkigstaarn n; Obser-Warte-... in Zssgn: -stau s Sygeplejerske c; -gelb n. Ventepenge pi.; -saal g$ m Ventesal c; -simmer n Venteværelse n. warten vente; auf j-n - vente paa En; j-n - passe, pleje En; seines Amtes - passe sit Embede.

Wärter tn Opsynsmand o; Bane-vogter c; & Oppasser, Sygepasser o.

Wärterin f Barnepige o; Sygeplejerske c.

warum hvorfor; - nicht gar! jo vist! jo pyt!

Warze /"Vorte c. warzig fuld af Vorter, vortet, was 1. pr. int. hvad; - gieBt's? hvad er der?; - Bin ich schuldig? hvad skylder jeg?; - für einer? hvad for En?; - für ein Mann? hvad for en Mand ?; - für welche ? hvad for nogle ?    2. pr. rel.

hvad der, det som, som; - ihr

auch immer tut hvad I end gør, 3.pr.indes.noget. 4. ad«.hvorfor; (als Ausruf) hvor.

Wasch-... in Zssgn: -anstalt f Vådsker! ti; -Bat m Yadskebjørn c; -Becken n Vandfad w; -Bleuel m Banketræ n; -fast n Vadske-balje c; -frau /* Vadskerkone c; østlign Vadskehus n; -kestel m Vadskekedel c; JforB m Klædekurv c; -küche /" Vådske-kælder c, Vadskehus n; klappen m Karklud c (auch /?§.); --lauge /^Vadskelud c; slebet n Vadskeskind n; kleine f Klædesnor, Tøjsnor c; -Maschine /" Vadskemaskine o; Schüssel f = -Beden; -schwamm m Vadskesvamp s; -tisch m Vad skebord n; -tø amt e /", -zuber m = -saß; -tøaffet n Vadskevand n; -WeiB n Vadskerkælling c; sig. Sladderkælling c; -zettel »i Vadskeseddel c.

Wäsche f Vadsk, Vadskning c; Vadsketøj, Linned n; schmutzige - Skidentøj n; -Beutel m Skidenpose c; -geschäft n Linnedforretning c; skammer /" Linnedkammer n; -klammer /"Tøjklemme c; -schrank m Linnedskab n.

waschen vadske; sich die Hände -vadske sine Hænder.

Wäschern Vadskermandc; klotzn m Vadskepenge pi.

Wäscherin f Vadskerkone s.

Waschung f Vadskning c.

Wasgau m Vogeseme pi.

Wasser n Vand n; gu - und zu Lande til Vands og til Lands; sein - abschlagen lade Vandet; sig. zu - werden blive til ingenting, til det bare Vand.

Wasser-..., Wasser--, in Zssgn: -arm a. vandfattig; -Bau m Vandbygning c; -Baukunst /‘Vand-bygningskunst o; -Becken n

Vandbassin n; -behälter m Vandbeholder c; -beschädigt a. beskadiget af Vand; -beschädig-tc(r) s. vandlidt o; abläse f Vandblegn s; Vandblære, Vandboble c; -blättern pi. Skoldkopper pi.; Jblcu a. vandblaa; Jbrurfj tn Med. Vandbrok n; -dampf m Vanddamp c; -dicht a. vandtæt; ubrudt m Vandtryk n; -rimet m Vandspand c; -fahrt f Sejltur, Rotur c; -fall tn Vandfald n; -färbe f Vandets Farve s; Vandfarve c; -(farben)malerei f Vandfarvemaleri n; ^farbig o. vandfarvet, vandblaa; -faß n Vandtønde c; -fläche f Vandflade c; -flasche f Vandflaske, Vandkaraffel c; -flut f Vandflod c; -fracht f Fragt o til Vands; -gang m Vandledning c; Kanal o; -gas n Vandgas c; -gesahr f Havsnød o; Oversvømmelse o; -gefäß n Vandkar n; Vandkrukke c; -ge» flügel n Vandfugle c/pl.; -ge« wächs n Vandplante c; -glas n Vandglas n (a. Them.); -gleich a. vandret, horisontal; -graben m Vandgrav o; Grøft o; -grube f Vandbeholder, Cisterne c; -haltig a. vandholdig; -Hebemaschine f hydraulisk Løftemaskine c; -Heilanstalt fVand-kuranstalt c; -Heilkunde f Hy-droterapi c; -Heizung f Varmt-vandsopvarming c; -höhe f Vandstand c; -hose f Skypumpe c; -hnhn n Vandhøne c; -• jungfer /* (Insekt) Guldsmed, Libel c; -fttitnt f Vandkande c; -karte f hydrografisk Kort n; —fesset m Vandkedel c; Vådske-kedel o; -klosett n V andkloset n; -kopf m Person c med Vand i Hovedet; -kraft f Vandkraft s; -krug m Vandkrukke c; -kunst f Pumpeværk n; Springvand n; -kur f Vandkur o; -lauf m Vandløb n; -leitung f Vandledning c; -Mie ^ f Aakande c; -linse H f Andemad c; -loch n Vandhul n; -marke /* Vandmærke n; -melon e /■ Vandmelon c; -messer tn Vandmaaler c; -• mühle f Vandmølle o ; -Müller tn Vandmøller o; -Partie / = -fahrt; -pest ^ /* Vandpest c; -Pflanze f Vandplante c; -pfu^l tn, -Pfütze /‘Vandpyt c; -Pocken pi. = -blättern; -rad n Vandhjul n; -ratte / Vandrotte c; \L fig. gammel Ulk o; -recht a. vandret, horisontal; -reich 1. a. vandrig. 2. n Vandets Rige n; -reis n (Gärtnerei) Vandskud, vildt Skud n; -rinne f Vandrende c; -röhre s Vandrør n; -säule f Vandsøjle o; -schaden tn Vandskade c; -fdjetbe/* Vandskel n; -scheu 1. a. bange for Vandet. 2. f Vandskræk c (a. Krankheit); -schlänge f Vandslange c; -schraube 0 f Vandskrue, Vandsnegl c; -spiegel tn Vandspejl n, Vandskorpe c; -sport tn Sejlsport, Rosport c; -stand m Vandstand o; -ftiefel tn Vandstøvle o; -stoff tn Them. Brint o; -strahl m Vandstraale c; -straße/‘Vandvej c; -streifen tn Vandstribe c; (im Brote) Dejg-rand o; -sucht f Med. Vattersot o; -süchtig a. vattersottig; -suppe f Vandsuppe c; -tier n Vanddyr n; -transport m Transport c til Vands; -trog tn Vandtrug n; -tropfen m Vand-draabe c; -uhr /‘Vandur n; -• Vogel tn Vandfugl c; -wage f Vaterpas n; -weg m — -straße; -werk n Vandværk n; -zeichen ti Vandmærke ti. wässerig, wäßrig fuld af Vand; vandagtig; vandet (auch fig.).

watschelig vraltende, watscheln vralte.

Watt n Geogr. Vatte, Vade c. Watte f Vat n. wattieren vattere.

Wau ^ ro Vav, Farvevav o. Webe f Væv n; Stykke n Lærred; Spindelvæv c. weben væve; sig. spinde; v/n.

bevæge sig.

Weber ro Væver

c;

ur n.

wässern vande; (Fische) udbløde; blande med Vand; (Weberei) vatre, moirere; v/n. rinde; løbe i Vand; mir wässert der Mund danach mine Tænder løbe i Vand efter det.

Wassersnot f Oversvømmelse c.

Wässerung f Vanding c; Udblødning c.

Wate f (Fischerei) Vod n.

waten vade.

-6 stum ro Væverbom o; -einfchlag ro Islæt o; -kaunn ro Væverkam c; -knecht ro Væversvend c; (langbeinige Spinne) Mejer o; --fchiffchen n Væverkytte c; --spule f Væverspole c; -stuhl ro Væverstol c; -tritt ro Skammel o; -zettel ro Rending, Kæde c.

Weberei f Væveri n, Vævning o.

Webstuhl ro Væverstol c.

Wechsel ro Forandring, Omveksling, Skiften c; sig. Omskiftelse c; Landw. Vekseldrift c; Bytte n, Ombytning, Veksling c; O Veksel c.

Wechsel«..., Wechsel«... in Zssgn: -agent ro Vekselmægler c; -» balg ro Skifting c; -bank f Diskontobank o; -beziehung f gensidig Forbindelse o; -fähig a. kompetent til at udstede Veksler; -fieber n Koldfeber c; -frist s Respitdage c/pl.; -ge. sang ro Vekselsang c; -geschäft nV ekself orretning c; Veksele'r-

forretning c; -gespräch n Dialog o; -Makler ro — -agent; -. nehmer ro Vekseltager, Acceptant c; -recht n Vekselret c; -schuld f Vekselgæld c; Zeitig o. gensidig; Heiligkeit f Gensidighed c; -station S ? Skiftestation c; østude f Veksele'r-kontor n; -weise adv. gensidig; skiftevis; -Winkel m/pl. Vekselvinkler c/pi.; -Wirkung f Vekselvirkning c; -wirtschaft f Landw. Vekseldrift o; -zahn ro Mælketand c; -zeit fLøbedage c/pl.

wechseln veksle (auch Jagd), forandre sig, skifte; v/a. forandre, skifte, veksle, bytte; die Kleider - skifte Klæder; Geld -bytte Penge.

Wechsler ro Veksele'rer c.

Weck ro, Wecke f, Wecken ro Franskbrød, Hvedebrød n.

wecken vække (auch sig.).

Wecker ro Vækker c; Vække-[kost c.

Wedel ro Vifte c; Vievandswedeln vifte; mit den; Schwänze - logre med Halen.

weder: -... noch hverken... eller.

Weg ro Vej c; -weiser ro Vejviser c.

weg bort, væk, af Sted; borte; in einem - i eet væk; ^ da! as Vejen der!

Weg«..., weg-... in Zssgn: -begeben: sich -b. begive sig bort; -beizen v/a. ætse bort; -bleiben t/n. blive borte, udeblive; -blicken v/n. se bort, se til Siden; -. bringen v/a. bringe bort; -• drängen skubbe bort; fortrænge ; -fahren køre bort; über et. -f. fare hen over noget; v/a. køre bort, bortkøre; -fall ro Bortfalden o, Ophævelse, Afskaffelse c; in -fall bringen ophæve, afskaffe; in-fall tommen falde bort; „fallen v/n. falde bort, bortfalde; „fangen v/a. opsnappe, bortsnappe; „fliegen v/n. flyve bort; „führen v/a. føre bort; „gang m Bortgang c; „geden v/a. give bort, bortgive ; „gehen v/n. gaa bort, gaa sin Vej; sig. über etwas „g. gaa hen over noget; „haben v/a. have faaet, modtaget; begribe, forstaa; „hängen v/a. hænge bort; „helfen v/n.: j-m „h. hj ælpe En bort; „holenv/a.hente bort; borttage; „jagen v/a.jage bort, bortjage; „kehren v/a. vende bort; feje bort; „fommen v/n. komme bort; blive borte; sig. komme, slippe fra det; „lasien v/a. lade rejse, give Slip paa; udelade; „legen v/a. lægge bort, fra sig, til Side; „nähme f Borttagelse o; Fratagelse c; X 4, Erobring c; „nehmen v/a. tage bort, borttage; beslaglægge; fratage, berøve, erobre; „reisen v/n. rejse bort; „reißenv/a. rive bort; rive ned; sig. bortrive; „schmeißen F v/a. smide bort; „schnappen v/a. snappe bort, bortsnappe; „» schütten v/a. hælde bort; „sehen v/n. se bort, se til Siden; sig. über et. „s. lukke Øjnene for noget; „setzen v/a. sætte bort, til Side; v/n. über et. „s. sætte, springe over noget; sig. sich über et. „s. sætte sig ud over noget; „> stehlen v/a. bortstjæle; sich „• stehlen stjæle, liste sig bort; „tun v/a. tage bort, borttage; gemme; „wenden v/a. vende bort; „werfen v/a. kaste bort, bortkaste; sig. forkaste; sich „to. kaste sig bort; „werfend a. ringeagtende.

Wege-... in Zssgn: „ansseher m Vej opsynsmand c; „ban m Vejbygning c; „dorn H m Vrie'

torn o; „gelbtt Vejpenge, Bompenge jpZ.; „geldeinnehmer m Bommand s; „lagerer m Landevejsrøver, Stimand c; „messer m Vejmaaler c; „sänle /"Milepæl c.

wegen paa Grund af; for... Skyld; i Anledning af; von Amts „ paa Embeds Vegne; von Rechts „ efter Lov og Ret.

Wegerich H m Vejbred c. weh 1. cj. av! ve!; „(e) ihm! ve ham! 2. o. øm, smertefuld; j-M„(e) tun gøre En Fortræd; es tut mir „(e) det gør mig ondt. Weh n Sorg c; Smerte c; Wohl und „(e) Ve og Vel n.

Weh-..., weh»... in Zssgn: „stau f Jordemoder c; „gefühl n smertelig Følelse c; „klage f Jammer, Veklage c; „klagen v/n. klage, jamre sig; „mut /"Vemod c; „mutig a. vemodig; „• mutter f --- „frau.

Wehe f 1. Drive, Snedrive o.

2. „n pi. Fødselsveer pi. wehen vaje, flagre; vifte; (vom Winde) blæse; (bom Schnee) fyge. Wehr 1. f Værge, Vaaben n; Værn,Forsvar n; Modværgen. 2. n Dæmning c; Bolværk n, Kaj c.

Wehr-..., wehr-... in Zssgn: „fähig a. forsvarsdygtig; vaabenfør; „los a. værgeløs; „losigkeit f Værgeløshed c; „moitu m Kriger, Soldat; Væbningsmand, Borgersoldat c; „Pflicht /"Værnepligt c; „pflichtig a. værnepligtig; „stand m Krigerstand c; Forsvarsstand c. wehren: sich „ værge sig, forsvare sig; modsætte sig; v/n. holde Styr paa; afværge; standse; v/a. afværge, hindre; j-m etwas „ forbyde En noget, forhindre En i noget, wehrhaft vaabendygtig, vaaben-

tion o.

før; „ machen væbne; sætte i Forsvarstilstand.

WeiB n Kvinde; Kone, Hustru o; (verächtlich) Kælling o.

Weibchen n lille Kvinde o; lille Kone c; Zool. Hun c.

Weiber-... in Zssgn: „art f Kvindevis c; „feind m Kvindehader c; „geklatsch n Kællingesnak c; „• Herrschaft f Kvinderegimente n; „list f Kvindelist o; „rock m Damekjole c; „dolk n Kvindfolk pi.

weibisch kvindagtig.

weiblich kvindelig, Kvinde-; (Zool., D Hun-.

Weiblichkeit f Kvindelighed c.

Weibs-bild n, -person f, -stück n Kvindemenneske n.

weich blød (auch sig.); mør; j-n (windel)„ schlagen mørbanke En.

Weich-..., weich-... in Zssgn: „bild n Bygrænse c; Byjorder efpl.; „gekocht, „gesotten a. blødkogt; „herzig a. blødhjertet; „herzig, seit s Blødhjertethed c; „tier n Bløddyr n.

Weiche f 1. Blødhed s; Blød o; Charpi n. 2. Anat. Lyske, Flanke, Side c. 3. A Vigespor, Sporskifte n.

weichen 1. vige, & gaa tilbage; (vomPreise) gaa ned, falde; give efter; j-m „ vige for, gaa af Vejen for En. 2. bløde, lægge i Blød.

Weichensteller m Sporskifter c.

Weichheit f Blødhed s.

weichlich slap; blødagtig.

Weichlichkeit f Blødagtighed c.

Weichling m blødagtig Person c.

Weichsel f 1. die „ Weichsel-floden. 2. „(kirsche) Weichsel-træ n. 3. in Zs.-stzgn: „rohr n Weichselrør n; „zopf m Med. Marelok c.

Weid-..., weid-... in Zssgn: „mann m Jæger c; „manuischa. jægermæssig, Jæger-; „mannssprache /“Jægersprog n; finesser n Jagtkniv c; „werk n Jagt c.

Weide ^ 1. ^ Pil o, Piletræ n; Vidiec,Vidiebaand n. 2.Græsgang, Græsning o; sig. Fryd c. 3.tu Zssgn: „Istnb n Græsjord c; „Platz m Græsseplads, Græsmark c; „recht n Græsnings-ret c.

weiden 1. v/n. und sich „ græsse, gaa paa Græs; v/a. lade græsse, græsse, vogte; sig. fryde. 2. a. af Pil, Pil-.

Weiden-... in Zssgn: „Banb nVidie-baand n; J&aum m Piletræ n; „gebüsch, „gehölz n Pilekrat n ; „fotB m Yidiekurv c; „rute f Pilekvist, Pilevaand c.

Weiderich 4 m Kattehale c.

weidlich tapper, stærk, rask; adv. dygtig, ordentlig.

2Beif« /‘Garnhaspe, Garnvinde e.

weigern nægte, aflaa; sich „ vægre sig.

Weigerung f Vægring c.

Weih m, „e f (Raubvogel) Glente s.

Weih-... in Zssgn: „altar m indviet Alter n; „Becken n Vievandskar n; „Bischof m Lydbiskop c; „geschenk n Votiv-gave c; „ranch m Røgelse, Virak c; „rauchfatz n Røgelsekar n; „w asser n Vievand n; „• wedel m Vievandskost c.

Weihe f Indvielse c; Ordinate.)

weihen indvie, vie; ofre, hel-J

Weiher m Fiskedam o; Dam c.

weihevoll højtidelig.

Weihnacht f, „en pi. Jul c.

Weihnachts-... in Zffgn: „abend m Juleaften o; „Btmtn tn Juletræ n; Feiertag m Juledag c; „fest n Julefest c; „geschenk n Julegave o ; „lied n Julesang, Jule-

« salme c; „mann m Julenisse o.

[agtig.

mand o.

weil fordi, siden.

Weile /°lid, Stund c; Fritid c;

eile mit -1 far i Mag! weile» opholde sig, dvæle. Weiler m Landsby c. [plante c.} Wein tn Vin c; (-stock) Vin-J Wein-..., wein-... in Zffgn: -artig a. vinagtig; -ban m Vindyrkning, Vinavl c; -bauer m Vindyrker c; -Beere f Vindrue c; -Berg tn Vinbjerg n, Vin-gaard c; -Blatt n Vinblad n; -drossel f Røddrossel o; -essig m Vineddike c; -sarbr f Vinfarve c; -sarben, -sarbig o. vin-farvet; -saß n Vinfad n; -» flasche f Vinflaske o; -garten m Vingaard c; -gartner tn Vin-gaardsmand c; -gegend /'Vinegn o; -gehalt tn Fyldighed c; -geift tn Vinaand c; -gelander n Vinespalier n; -geschmack m Vinsmag c; -glas n Vinglas n; -Händler tn Vinhandler c; -» Handlung /'(Laden) Vinhandel c; -hans n Vinhus n; -Hefe /‘Vin-bærme c; -jahr n Vinaar n; -» karte /‘Vinkort n; -keller tn Vinkælder c; -kelter f Vinperse o; -teinter tn Vinkender c; -kneipe f Vinknejpe, Vinstue c; -kufer, -küper m Vinkyper o; -kühler tn Vinkøler c; -lager n Vinlager n; -laud n Vinland n; -laub n Vinløv n; -laube f Vinløvhytte o; -lese f Vinhøst o; -leser tn Vinhøster o; -Pfahl tn Vinstiver c; -Presie f Vinperse o; -ranke f Vinranke c; -rausch tn Vinrus c; -rebe f Vinplante c; Vinranke c; -reiseude(r) tn Vin-rejsende c; -sauer o. vinsur; -säure f Vinsyre c; -schank tn Vinudsalg n; Vinstue c; -• schenk tn Vinstuevært, Vintapper c; -schenke /" Vinstue o; -senket m Vinaflægger c; -* stein m Vinsten c; -stock m Vin-plante o; straube /'Vindrueklase c; Vindrue c; fixester pl. Vin-mask o; -trunken a. beruset af Vin; -ziehet m Stikhævert c. weinen græde.

weinerlich grædefærdig, klynkende, grædevorn. weinicht, weinig vinholdig; vin-Weiukrampf m Krampegraad c. Weis-..., weis-... in Zffgn: -machen v/a.: i-m et. -machen bilde En noget ind; -sagen v/a. forudsige, spaa;-sagend a. profetisk; forudsigende; -faget m Spaa-mand c; -sagung f Spaadom, Forudsigelse c.

weise vis, klog; Weise(r) m Vis-[Melodi c. Weise f Maade, Vis, Mane'r c; J* Weisel m Bidronning c. weisen vise (til Rette); j-nt et. -sige En Besked, raadeEn; an j n

-    henvise til En; aus der Stadt

-    vise ud af Byen; et. von der Hand oder von sich - vise noget fra sig; sich - lassen lade sig sige; v/n. vise, pege.

Weiser tn Bidronning c; (an der Uhr) Viser c.

Weisheit fVisdom o. weislich viselig, klogelig, weiß hvid; sig. ein -er Rabe en sjælden Fugl.

Weiß-..., weiß-... in Zffgn: -Bfttfet tn Hvedebrødsbager c; -Bart tn Hvidskæg c; -Bier n Berliner " Veissbier"n; -Blech nBlik n; -bratn Hvedebrød n; -Burtje ^ f Hvidbøg, Avnbøg c; -dorn H tn Hvidtjørn c; -fisch tn Hvilling c; -g ar a. hvidgarvet; -gelb a. hvidgul; -gerber tn Hvidgarver o; -glühend o. hvidglødende; -glühhitze f Hvidglødhede o; -grau a. hvidgraa; -kohl % m Hvidkaal o; -köpfig a. hvidhovedet; -kram m Hvide vareforretning c; -mehl n Flormel

(Haar) kruset. tuefltQ bølget; bølgeformet; (vom Wels m (Fisch) Malle c. welsch vælsk, romansk; udenlandsk.

n; -tmijem /" Linnedsyning c; -Näherin f Linnedsyerske c; -» Pappel ^ f Sølvpoppel c; staune ^ f Ædelgran c; -tünch er m Hvidter, Husmaler c; stimmt f/pl. Hvidevarer pi.; -weide ^ f Skørpil c; -zeug n Linned n; Lintøj n.

Weiße/"Hvidhed o; eine (Berliner)

-    et Glas Weissbier.

weißen hvidte.

Weiße(r) s. hvid c (Europæer).

weißlich hvidlig.

Weisung f Anvisning, Besked c\ Befaling, Ordre o.

weit 1. vid; udstrakt; lang; fjern; adv. langt; bei -ein langt, uden Sammenligning; bei -ent nicht langt fra, ikke nær; von -em langt borte fra;

-    größer langt større. 2. das Weite suchen flygte, forsvinde.

Weit-..., weit»... in Zfsgn:-au's adv. langt, uden Sammenligning; -• blickend a. vidtskuende; -gehend a. vidtgaaende; -hi'n adv. langt bort; -länf(t)ig a. vidtløftig; udstrakt; -länf(t)ige Verwandte fjerne Slægtninge; -läuf(t)ig-feit f Vidtløftighed, Omstændelighed c; Fjernhed o; pi. Vanskeligheder ej pi.; vurn-hedero/xr.;-inaschig a.rned store Masker; -schweifig a. vidtsvæ-vende, vidtløftig; -schweifigkeit f Vidtløftighed c; -sichtig a. langsynet; sig. vidtskuende, klarsynet; -sichtigkeit f Langsynethed c; sig. Klarsynethed c; -tragend a. langtrækkende, vidtrækkende.

Weite /"Vidde c; Udstrækning c; Afstand, Strækning c.

weiten udvide, gøre vid; sich -udvide sig.

weiter {empr. von weit) videre; længere; - lesen læse videre; -1 videre!; und so - (usw.) og saa videre (o. s. v.); nichts - ikke andet; bis auf -es indtil videre; ohne -es uden videre.

Weiterungen//pr.Vidtløftigheder, Vanskeligheder cl pi.

Weizen H m Hvede c; türkischer -Majs c; -boden m Hvedejord c; -brot n Hvedebrød n; -mehl n Hvedemel n.

welch (-er, -e, -es) 1. pr. int. hvilken, hvilket, pi. hvilke; was für -e? hvad for nogle? 2. pr. rel. hvilken, hvilket, pi. hvilke; som, der. 3. pr. indes. nogen, noget,pi.nogle; irgend» -er (-e, -es) nogensomhelst, nogetsomhelst; en eller anden, et eller andet.

welcherlei hvad Slags.

Welf(e) m Velfer o. welk vissen; falmet; tørret, welken visne; falme; sig. hen-visne, hensygne.

Well-... in Zssgn: -baum m Akse, Hjulakse c; -blech n Bølgeblik n; -fleisch n frisk kogt Svinekød n.

Welle f Bølge o; ® Akse o;

Risknippe, Halmknippe n. Wellen-..., wellen»... in Zs.-stzgn: -bad n Søbad n; -bewegung f Bølgebevægelse c; -brecher m Bølgebryder c; -förmig a. bølgeformet; -lütte/"Bølgelinie c; -schlag m Bølgeslag n.

Wellern kline.

Welschland nVælskland, Italien.

Welt /"Verden c; alle - Alverden, alle Mennesker; die ganze - hele Verden.

Welt-..., Welt-... in Affgn: —all n Verdensalt, Univers n; -alter n Verdensalder c; -ausstelluug /"Verdensudstilling c;-besannt,

[c.

«.berühmt a.verdensberømt; beschreibung / Verdensbeskrivelse c; Bürger m Verdensborger c; «.baute / Verdensdame c; «.cttbe n Verdens Ende c; «ereignis n Verdensbegivenhed c; «.friebe(n) m Verdensfred c; «gebänbe n Verdensbygning e;    eg en b f Verdens

egn c, Verdenshjørne n; «.ge* richt n Dommedag c; «.ge* Schichte / Verdenshistorie c; «geschichtlich a. verdenshistorisk ; «.hanbel m Verdenshandel c; «.hänbel tn/pl. politiske Stridigheder c/pZ.; «.Herrschaft / Verdensherredømme n; karte /"Verdenskort n; «jfeitut* ins /"Verdenskundskab c; «.= kinb n Verdensbarn n; «flug a. verdensklog; Klugheit / Verdensklogskab c; skorper m Himmellegeme n; «.fuget / Jordklode c; «.fuitbig a. verdenserfaren ; almindelig bekendt; «lauf m Verdens Gang o; «.mann m Verdensmand o; «männisch a. en Verdensmands, beleven; «meer n Verdenshav, Ocean n; «.Meisterschaft / Verdensmesterskab n; «.orbnung / Verdensorden c; «.Postkarte / Verdenspostkort n; «.postverein m Verdenspostforening o; «,* schmerz m “Verdenssmerte“, Pessimisme c; «.schöpfer m Skaber c; «.spräche / Verdenssprog n; «.stabt / Verdensstad c; «.teil m Verdensdel c; «.um* seg(e)lnng / Verdensomsejling c; «.nmsegler m Verdensomsejler c; «.verkehr m Verdenstrafik c; «.Weisheit /Filosofi c; «wunber n Verdens Under n. weltlich verdslig; timelig, wem hvem, til hvem; von «, fra hvem; af hvem. wen hvem.

Wenbe 1. tn Vender c. 2./Vending, Drejning c; Vendepunkt n; Forandring c.

Wenbe*... in Zssgn: «.hals tn (Dogel) Vendehals o; «.kreis m Vendekreds o; «.punkt m Vendepunkt n (auch sig.).

Wenbeltreppe / Vindeltrappe c. wenben vende; mit «.der Post med omgaaende Post; Gelb an et. «, anvende Penge paa noget; sich an j-n «. henvende sig til En; seine Zeit ans et. «. anvende sin Tid paa noget; sich gegen j-n «, vende sig om imod En; sig. vende sig imod En; sich von et. «, vende sig bort fra noget.

wenbisch vendisk.

Wenbnng / Vending c (a. X und sig.); & eine ganze «, machen gøre helt omkring; gøre en hel Vending.

wenig lidt, «.(e) pi. faa; «.er mindre, pi. færre; nichts «.er als alt andet end; nichtsdestoweniger ikke des (to) mindre; am «.sten mindst; bas «.ste det mindste, det ringeste; die «.sten de færreste ; sein «.es Geld hans Smule Penge; ein «. en Smule; «,» stens i det mindste.

Wenigkeit / Ringhed, Lidenhed c; Bagatel c; meine «. min Ringhed, min ringe Person, wenn hvis, dersom; naar; als «. som om; «, anders hvis ellers; «, auch, «.gleich, «, schon om end, selv om; selbst «, und «. selv om, om saa.

Wenzel m Wenzel; (Karte) Knægt wer 1 .pr. int. hvem, hvo ; & «, ba 1 hvem deri 2. pr. rel. den som, hvem der, hvo der; « auch immer hvem der end. werben hverve; fæste; v/n. (um) søge, ansøge (om); fri (til en Pige); stræbe efter.

[c.

Werber m Hverver e; Frier e.

werden blive; blive til; blive til Del, tilfalde; (als Hilfsverb) ich werde loben jeg vil, skal rose; ich werde gelobt jeg bliver rost.

Werder m Flodø, Holm c.

werfen kaste; Zunge „ kaste Unger; Falten - slaa Folder; Kegel „ slaa Kegler; sich „ (vom Holze) kaste sig; sich in die Brust „ bryste sig.

Werft <1/ /"Værft n.

Werg n Blaar c.

Werk n Værk n; Arbejde n; Gerning c; tm „e haben have i Arbejde; es ist et. im „e der er noget paa Færde, i Gære; die Sache ist im „e Sagen er i Gang; etwas ins „ setzen sætte noget i Værk, i Gang; iværksætte noget; zu „e gehen g aa til Værks.

Werk..., werk-... in Zffgn: Jmnf f Arbejdsbænk, Værkbænk o; „. führer m Værkfører c; „heilig a. værkhellig; ^Heiligkeit f Værkhellighed o; bleute pl. Arbejdsfolk pl.; „meister m Værkmester c; Formand c; „. statt f Værksted n; „steht m Brudsten, Kvadersten c; „(el)-tag m Hverdag c; „tätig a. arbejdsom, virksom; praktisk; „tisch m Arbejdsbord n; „zeug n Værktøj n; sig. Redskab n; „zeugkasten^»Værktøjskasse 0; „zeugtasche f Værktøjstaske, Værktøjspose c.

Wermut 4 m Malurt 0.

Wermutstropfen m Malurtdraabe

wert værd; værdig (til), værd; værdifuld, kær, dyrebar; er ist keinen Schuß Pulver „ han er ikke et Skud Krudt værd; er ist dessen „ han er værdig til det; mein „er Freund min kære Ven; O Ihr „es Schreiben Deres ærede Skrivelse.

Wert m Værd n, Værdi c; auf et. „ legen sætte Pris paa noget. Wert-..., wert-... in Zfsgn: „angabe f Værdiangivelse c; „Bestimmung Værdiansættelse c; „• brief tn anbefalet Brev w; „• geschätzt o. højagtet, højtæret; „loS a. værdiløs; „losigkeit f Værdiløshed c; „papier n Værdipapir n; „schätzen v/a. skatte, højagte; „voll a. værdifuld. Werwolf m Varulv c. toeB = wessen.

Wesen n Væren, Tilværelse c; Realitet 0; Tilstand c; Væsen n, Skabning 0; Væsen n, Adfærd, Optræden c; das gemeine „ det almene, Samfuldet, Staten; viel „(s) von etwas machen gøre meget Væsen af noget, wesenlos ulegemlig, uvirkelig, wesentlich virkelig; væsentlig; im „en i alt væsentligt, weshalb hvorfor.

Wesi'r m Vesir c.

Wespe f Hveps c.

Wespennest n Hvepserede c. wessen hvis.

West m Vest; Vestenvind 0. West-..., west-... in Zffgn: „gotisch a. vestgotisk; „i ndisch o. vestindisk; „wärts adv. mod Vest, vesterp aa; „wind m Vestenvind c.

Weste /'Vest c.

Westen m Vest.

Westentasche /"Vestelomme 0. Westfa'le tn Vestfaler c. westfälisch vestfalsk, westlich vestlig; „ tion Vest for. weswegen ----- weshalb, wett kvit; et. „machen godtgøre noget; gengælde noget. Wett-..., wett-... in Zffgn: „bewerb tn Konkurrence c; unlauterer „b. Smudskonkurrence c; „eiser m Kappelyst, Kappestrid c; „• eifern m Konkurrent, Medbej-

hale c.

ler c; -eifern v/n. kappes, konkurrere; -Qefnnø mVæddesang c; -kampf m Væddekamp, Kappestrid c; Brydekamp, Brydning c; -kampfer m Bryder c; -lauf m Væddeløb, Kapløb n; -laufen v/n. løbe om Kap; -» laufet m Væddeløber c; -rennen 1 .v/n. deltoge i et Væddeløb; løbe om Kap. 2. n Hestevæddeløb, Væddeløb n; -renner m Væddeløbshest, Væddeløber c; -tubetit n Kaproning c; --segeln n Kapsejlads c; -streit m Væddestrid e; -streite» v/n. kappes.

Wette /‘Væddemaal n; was gilt die-? hvad gælder det?; um bie - om Kap; et. um bie - tun kappes om at gøre noget.

wetten vædde; so haben wir nicht gewettet! det var ikke Meningen!

Wetter n Vejr, Vejrlig n; Uvejr, Tordenvejr, Lyn. n; ft Luft, Damp c; ft böses - Grubegas c; ft schlagende - Grubeeksplosioner c/pl.; bei jedem - 1 alt mulig Vejr; sig. wie ein - som et Lyn; alle -! Død og Pine!

Wetter-..., Wetter-... in Zssgn: -bericht m Vejrberetning c; -dach n Skærm tag, Halvtag n;-sahne f Vindfløj, Vejrhane c; -glas n Vejrglas, Barometer n; -Hahn m Vejrhane o; -hart a. vejrbidt, vejrslagen; -satt* f Vejrkort n; -kunde /'Meteorologi c; -launisch st. lunefuld; -leuchten 1. v/n. lyne i Horisonten. 2. n Kornmod n; -Prophet m Vejrprofet c; -Prophezeiung f Vejr-spaadom c; -schacht ft m Luftskakt o; -schaden m Vejrskade c; -scheide f Vejrskel n; -fette f Vindside o; Nordside o; -strahl m Lynstraale c; -sturm m Uvejrsstorm c; -wand f Sky-væg c; -Wechsel m Vejrforandring c, Vejrskifte n; -wendisch a. ubestandig, vankelmodig; -Wolke f Uvejrssky, Tordensky c; -zeichen n Vejrtegn n. wettern v/imp. lyne, tordne; v/n. bande; (gegen) tordne (imod); fluchen und - bande og gale. wetzen hvæsse, slibe.

Wichs m Stud. Puds, Stads c; Bank, Smør pi.

Wichs-... in Zs.-stzgn: -bürste f Blankbørste c; -leder n Blanklæder n; -stiefel m/pl. Blanklæders Støvler c/pl. [pZ.I Wichse /'Blanksværte c; FPrygl) wichsen (Schuhzeug) pudse, blanke; (den Faden) vækse; (den Bart) vikse.

Wicht m Nisse, Trold c; Praas, Fyr c; armer - stakkels Fyr c; kleiner - Pusling, lille Praas c.    [vigtig.I

wichtig vægtig, fuldvægtig; sig] Wichtigkeit /‘Vigtighed c. Wichtigtuer m Vigtigmager, Vigtigper c.

Wicke H s Vikke c.

Wickel nr (Zigarren-) Vikkel o: (der Kinder) Svøb n; (Garn-) Vindsel n; (Haar-) Papillot o.

Wickel-... in Zs.-stzgn: -band n Svøbeliste c; -blott n (der Zigarre) Dæks n; -kind n Svøbelsebarn n; -schwanz m Sno-[(om noget), wickeln svøbe; sno; vikle, vinde Widder m Væder c. wider prp. imod, mod; das Für und W- pro og kontra. Wider-..., wider-... in Zs.-stzgn: -borstig o. genstridig; -fahren v/n. vederfares, hændes; j-m Gerechtigkeit -s. lassen yde En Retfærdighed; -haarig a. — -• borstig; -haken m Modhage c; -hall m Genlyd o; sig. Genklang c; -hallen v/n. genlyde, give

Genklang; ^haltig a. som gør Modstand; (b. Speisen) nærende; flager n Stræbepille c; ^.le'gbar a. gendrivelig; ^le'gen v/a. ged-drive, modbevise; ^le'gung f Geddrivelse c; ^natürlich a. anaturlig, naturstridig; ^part m Modpart c; Modsætning c; Modspiller c; j-m ^.part halten opponere mod En; ^rn'ten via. fra'raade; ^.rechtlich o. retsstridig, lovstridig; ^rede f Modsigelse c;    (am Pferd)

Manke c; ^ruf m Tilbagekaldelse, Genkaldelse c; ^ru'fen tilba'gekalde, ge'nkalde; ru'flich a. genkaTdelig; Fächer m Modstander c; jur. Modpart o; ^.schall m Genlyd c; ^.schein m Genskin n, Refleks c; ^.se'tzen: sich ^{.modsættesig; opponere (imod); ^.setzlich a. genstridig, opsætsig; ^fc^IicTjfeit/* Genstridighed , Opsætsighed c; ^fittn m Meningsløshed c; ^sinnig o. meningsløs; ^speustig a. genstridig; ^.fpenftigfeit f Genstridighed c; ^spiel n detmodsatte; ^fpre'chen v/n. modsige; være i Strid med; ^spre'chend a. modstridende; ^.fpruchm Modsigelse c; Modstrid, Opposition c; spruchsgeist m Modsigelsesaand c; istand m Modstand c; istand leisten gøre Modstand; istands« fähig o. modstandsdygtig; A.« ste hen v/n. mo'dstaa; gøre Modstand; staa imod, være modbydelig; ^stre'ben 1. vjn. modstræbe, staa imod; modsætte sig; es widerstrebt mir det staar mig imod; 2. n Modstræben, Modstand c; ^stre'bend a. modstræbende, modvillig; streit m Modstrid c; ^.streiten v/n. modstride, stride imod; -wärtig a. modbydelig; ubehagelig; ^toartigfcit/'Modbyde-

lighed c; Ubehagelighed c: v wartigkeiten pi. Modgang c, Genvordigheder c/pl.; ^witte(ii) m Modvillie, Antipati c; Modbydelighed, Aversion c; ^willig a. modvillig, modstræbende, widerlich modbydelig, ækel, væmmelig.

Widerlichkeit s Modbydelighed c. widmen hellige, vie; tilegne; dedicere.

Widmung f Helligelse e; Tilegnelse, Dedikation c. widrig modstaaende, kontrær; modbydelig, væmmelig, widrigenfalls i modsat Fald. Widrigkeit f Modbydelighed s;

Modgang, Genvo'rdighed c. wie 1. adv. hvorledes, hvordan; (bot a.n.adv.) hvor; ^.fo? hvordan det?; ^ spät ist es? hvad er Klokken?; scheißt er? hvad hedder han?; w beliebt? hvad behager?; w gefällt Ihnen Berlin? hvad synes De om Berlin?; ^ gut Sie sind! hvor De er god!;

wenn du mitgingest! hvad om du gik med! 2. cj. (Vergleich) som, lige som, saaledes som; (zeitlich) som, i det Øjeblik (da); so^. er dies Hörte saa snart han hørte dette; „ reich er auch ist hvor rig han end er.

Wiede fVidie c; Vidiebaand n. Wiedehopf m Hærfugl c. wieder igen, atter; tilbage; hin und nu og da, af og til; immer ^ atter og atter.

Wieder-..., wieder-... in Zs.-stzgn: Abdruck m Typ. Optryk n; abgäbe f Tilbagelevering c; a'bgeben v/a. tilbagelevere; -ansangm Genoptagelse c; ^a'n-fangen v/a. ged optage; Zahlstellen v/a. ansætte igen; ^a'nzün-den antænde igen; ^,aufbau m Genopbyggelse c; ^.auhbauen v/a. gedopbygge; ^auhblühen

v/n. blomstre op igen; ums» blühen n Genopblomstring c; -aufführung f Genopførelse c; -au'fleben v/n. leve op igen; -aufleben n Genoplivelse o; au'fstehen v/n. staa op igen, rejse sig igen; -auftreten n Genoptræden o; -au'sbrcchen v/n. bryde ud igen; -bekommen v/a. faa igen, faa tilbage; ^beleben v/a. genoplive; -bezahlen v/a. tilbagebetale; abringen v/a. bringe tilbage; sig. genoprette; -bringlich a. oprettelig; -• druck m Typ. Optryk n; ^einbringen v/a. faa erstattet, oprette; -einführen v/a. indføre igen; -einlösen indløse igen; -einnähme f Genindtagelse c; -einnehmen v/a. indtage igen, generobre;    v/a. ind

skibe igen; -einsetzen v/a. genindsætte ; -einsetzung f Genindsættelse c; -erhalten v/a. faa igen, faa tilbage; -erkennen v/a. genkende, kende igen; -erken-nuttg s Genkendelse c; ^erlangen v/a. faa tilbage; genvinde; -erobern via. generobre, erobre tilbage; -erscheinen v/n. vise sig igen; -erstatten v/a. tilbagegive ; tilbagebetale;-Erstattung f Tilbagegivelse c; Tilbagebetaling o; -erzählen v/a. fortælle igen; -Erzählung f Genfortælling c; -finden v/a. finde igen, genfinde; sich -finden komme til sig selv; finde hinanden igen; -fordern v/a. fordre tilbage; -gabe f Tilbagegivelse c; sig. Gengivelse s; -geben v/a. give tilbage; sig. gengive; -» geburt f Genfødelse c; -genesen v/n. helbredes, komme sig; -• genesung f Rekonvalescens c; -gewinnen v/a. vinde tilbage, genvinde; -gewinnung f Genvindels e c; überstellen bringe i den forrige, gamle Stand; ge'noprette; helbrede; ^Herstellung f Istandsættelse c; Ge'noprettelse c; Helbredelse c; -holen v/a. ge ntage; (-v-v) hente igen, hente tilbage; -• holt adv. gentagne Gange; -• ho'lung f Ge'ntagelse c; -fauen v/n. tygge Drøv; v/a. sig. tygge Drøv paa; Jfauer m goot. Drøvtygger c (auch sig.); -snus tn Genkøb, Tilbagekøb n; skansen v/a. købe tilbage, tilbagekøbe; -kehr /"Tilbagekomst c; -fEljcEit v/n. vende tilbage; gentage sig; Jfommen v/n. komme igen, komme tilbage; -tmift f Tilbagekomst c; -nähme f Tilbagetagene c; -nehmen v/a. tage igen, tage tilbage; -sagen v/a. sige igen, gentage; -fehen v/a. se igen, gense; auf Wiedersehen I paa Gensyn!; -taufE/"Gendaab c; stansen v/a. gendøbe; -• taufet m Gendøber c; ^uiu adv. atter, igen, anden Gang; paa den anden Side; til Gengæld; -Vereinigen v/a. forene igen, genforene; -Vereinigung f Genforening c; -Vergeltenv/a. gengælde; -Vergeltung s Gengældelse o; ^Verheiraten: sich Verheiraten gifte sig igen; -• Verkauf m Forhandling c; -Verkäufer m Forhandler c; -Vermieten v/a. leje ud paa anden Haand, fremleje; -Vermietung f Fremleje c; -Wahl f Genvalg n; -wählbar a. genvælgelig; -wählen v/a. vælge igen, genvælge.

Wiege f Vugge c; (Wiegemesser) Hakkekniv c.

Wiege-... in Zs.-setzungen: -messer n Hakkekniv c; -schale f Vægt-skaal c.

wiegen 1. veje. 2 vugge; gynge; Kochk. hakke; sig. in et. ge-wiegt sein være erfaren, dygtig i noget.

Wiegen-... in Zsign: -fest n Fødselsdag c; -finb n Vuggebarn n; -lieb n Vuggesang, Vuggevise c; -Pferd n Gyngehest c.

wiehern vrinske; -des Gelächter Skoggerlatter c.

Wiese fEng c.

Wiesel n Zool. Væsel c.

Wiesen-... in Zsign: -ban m Engkultur c; -grund m Engbund c; Engdal c; -land n Engjord e.

wieviel hvor meget, pi. hvor mange; der -fte ? hvilken i Rækken, hvad Nummer?; den -sten schreiben wir heute? hvad Dato er det i Dag?

wiewo'hl ihvorvel, endskønt.

Wild vild; udyrket; ustyrlig; rasende; -e Ehe polsk Ægteskab n; -es Fleisch Med. dødt

Mild n Vildt n.

Wild-..., wild... in Zsign: -braten m Dyresteg o; -bret n Vildt n; -dieb m Krybskytte c; -diebeu v/n. drive Krybskytteri; -die-beret f Krybskytteri, Vildttyveri n; -fang m Vildtfangst c; sig. Vildkat c; -fre'rnb a. vildfremmed; -garten, -park m Dyrehave c; -schaden m Vildtskade c; -schür s Pels c; -• fchütz(e) m Krybskytte o; -• schwein n Vildsvin n; -stand m Vildtbestand o; -wachsend a. vildtvoksende; -Wechsel»» (Jagd) Veksel c.

Wilde(r) s. vild o.

Wilderei f Krybskytteri n.

Wilderer m Krybskytte c.

wildern forvildes, blive vildtvoksende ; drive Krybskytteri.

Wildheit f Vildhed c; Ustyrlig-

Wildling m vildt Dyr n; (Gärtnerei) Vildstamme o.

Wildnis f Vildnis n, Ødemark c; Uorden c, Kaos n.

Wille m Villie c; aus freiem -n frivillig; mit -N med Villie; um ... willen for ... Skyld; j-m zu -n sein føje En; willens sein have i Sinde.

Willens-... in Zsign: -Äußerung f Villiesytring c; -bestimmnng f Villiebestemmelse c; -freiheit f Villiefrihed c; -frost s Villie-kraft c; -Meinung f Villie, Bestemmelse c.

willfahren: j-m - føje En; einer Bitte - opfylde en Bøn. willfährig føjelig, eftergivende. Willfährigkeit f Føjelighed c. willig villig; beredvillig, willigen indvilge (i).

Willigkeit f Villighed c. willkommen velkommen; kærkommen; j-n - heißen byde En velkommen. [Modtagelse c.) Willkomm(en) m Velkomst e;J Willkür f Forgodtbefindende w; Vilkaarlighed c. willkürlich vilkaa'rlig. Willkürlichkeit fVilkaa'rlighed s. wimmeln vrimle, myldre, [sig.) wimmern klynke, pibe, jamre) Wimpel sL m Vimpel c.

Wimper f Øjenhaar n.

Wind m Vind, Blæste; ^beim -e bidevind; \L unter dem -c i Læ; sig. von etwas - bekommen faa Færten af noget; faa Nys om noget; in den - reden snakke hen i Vejret; et. in den - schla-gen slaa noget hen i Vejr og Vind; lade noget upaaagtet; -machen gøre Blæst.

Wind-..., wind-... in Zsign -. -beutel m sig. Vindmager, Vindbøjtel c; (Gebäck) Vandbakkelse c; -beutelet f Vindmageri, Praleri n; -blättern pi. Med. Vindkopper pi.; -bruch m (tm Walde) Vindfælde c; Med. Vindbrok n; -* büchse f Vindbøsse c; „.ti n Vindæg n; -sahne f Vindfløj c; -haser ro Flyvehavre c; -hose f Skypumpe c; -hund ro Vindspiller, Mynde c; sig. Fusentast o; -klappe f Luftklap, Ventil o; -laden m Vinduesskodde c; -mutøle f Vejrmølle c; -Müller m Vejrmøller c; -Pocken pi. = -blättern; -rose 4/ f Vindrose, Kompasrose c; -schaden m Vindskade c; -schief a. vindskæv ; -schirm ro Vindskærm c; -seite f Vindside, 4, Luvside c; -spiel n Vindspiller, Mynde c; -still a. vindstille, blikstille; -stille f Vindstille, Havblik n; -stoß ro Vindstød n; -strich m Vindstrøg n; 4, Kompasstreg c; -stnrm ro Storm, Stormvind c; -wärts adv. 4/ til Luvart; -» wehe f Snedrive c.

Winde f Garnvinde o; Vinde o, Spil n; ^ Snerle c.

Windel /■ Svøb n; Ble o. windeln (ein Kind) svøbe, winden 1. es windet det blæser. 2. sno, slynge; (Garn) vinde; (Kränze) binde; et. aus der Hand - vriste noget ud af Haanden; etwas in die Höhe - hejse noget i Vejret, op; sich - sno sig, slynge sig; vride sig. windig blæsende, luftig; es ist -det blæser, lufter; F sig. luftig, vindig; usolid.

Windsbraut f Orkan, Storm c. Windung f Snoning, Slyngning, Bugtning, Drejningc; Vinding, Skruegang o.

Wink ro Vink n (auch sig.).

Winkel ro Hjørne n; Krog o;

Math. Vinkel c; sig. Afkrog c. Winkel»..., Winkel»... in Zflgn: - -advokat m Vinkelskriver c; -» blott n Ravnekrogsavis c; -ehe /"hemmeligt Ægteskab n; -eisen n Vinkeljern n; -förmig a. vinkelformet; -haken m Vinkel-maal n; Typ. Yinkelhage o; -kneipe f Smugknejpe o; -Makler m uautoriseret Mægler c; -maß n Vinkelmaal n; -schenke f Smugkro c; -schreiber m obskur Forfatter o; -schule /‘uautoriseret Skole o; -züge m/xl. sig. Krogveje c/pZ., Kneb n/pl. wink(e)lig vinkelformet, winken vinke; gøre Tegn (til), winseln klynke, jamre sig;

(von Hunden) pibe.

Winter m Vinter o; irn -, des -S om Vinteren; -abend m Vinteraften c; -grün H n Singrøn o; -hasen ro Vinterhavn o; -korn n Vintersæd c; -kurort m Vinterkursted n; -landschaft /‘Vinterlandskab n; -saison /" Vintersæson c; -schlaf m Vintersøvn c; -fette/‘Nordside c; -sonnen-wende f Vintersolhverv n; -. Überzieher ro Vinterfrakke c. winterhaft, winterlich vinterlig. Winzer m Vingaardsmand c. winzig lille bitte, pi. smaa bitte;

ubetydelig.

Wipfel ro Trætop e.

Wippe /‘Vippe c; Tipvogn c. wippen vippe; v/a. vippe; (Wagen) tippe; Münzen kippen und - klippe Mønten.

Wirbelro Hvirvel c; Haarhvirvel c; Isse c; (an der Violine) Skrue c; sig. Tummel c; vom - bis zur Zehe fra Top til Taa; -bein n Hvirvel c; -faule f Rygrad c; -sturm m Hvirvelstorm, Cyklon o; -tier n Hvirveldyr n; -wind ro Hvirvelvind c. wirbelhaft, wirb(e)lig hvirvlende; svimmel, ør.

Wirbeln hvirvle; der Kopf wirbelt mir det løber rundt for mig; (von der Lerche) slaa Triller, wirken arbejde, være virksom, virke; væve; (Teig) ælte.

Husholdnings-;

wirklich virkelig; sand, ægte; effektiv.

Wirklichkeit f Virkelighed c; tn«, i Virkeligheden, egentlig.

wirksam virksom.

Wirksamkeit f Virksomhed s.

Wirkung f Virkning c.

Wirkungs... tu Zs.-stzgn: «.art f Virkemaade c; «.kraft f Virkekraft c; «.kreis m Virkekreds c; «.losigkeit f Virkningsløshed c.

wirr uredt; uordentlig; forvirret, forstyrret (auch sig.).

Wirr«... in Zssgn: «.garnn speget, uredt Garn n; Jtopf m uredt Hoved n; sig. forvirret Hoved n; «.stroh n kort Halm c; «.luart m Virvar, Kaos n.

Wirre f: «.n pi. Uroligheder, Forviklinger c/pl.

wirren forvirre, forvikle; bringe i Uorden, i Urede.

Wirrfaln Forvirring, Forvikling c; Uorden c.

Wirsing(kohl) w Savojkaal c.

Wirt m Vært c; Ægtemand o; Husejer o; Værtshusholder, Kromand c; Husholder, Økonom c.

totrtbm; gæstfri; beboelig, [c.]

SEBidin f Værti'nde c; Husmoder]

wirtlich huslig, økonomisk; beboelig, hyggelig; gæstfri.

Wirtlichkeit f Huslighed, Sparsommelighed o; Beboelighed, Hyggelighed c; Gæstfrihed c.

Wirts-... tn ßfføn: JfjauS n Værtshus n, Kro c; glente pi. Vært og Værtinde; Værtshusfolk pi.; «.tafel f Table d'höte c.

Wirtschaft f Drift, Bedrift c; Husholdning c; Beværtning, Kro c; Landbrug n, Gaard c; Avling c; Statshusholdning c; reine «, machen gøre rent Bord; sig. das ist eine schöne «, det er en net Historie.

wirtschaften holde Hus; drive et

Landbrug; holde Gæstgiveri, Hotel; sig. husere, gøre Spektakel, gut «. holde godt Hus.

Wirtschafter m Husholder c; Bestyrer, Forvalter c.

Wirtschafterin f Husholderske o.

wirtschaftlich huslig, husholdersk, sparsommelig, økonomisk.

Wirtschafts-... tn Zssgn: Jbudj n Husholdningsbog c; «gebäude ni pi. Avlsbygninger c/pl., Udhuse n/pl.; ^geld n Husholdningspenge pi.; Jjof m Avls-gaard c; «.jähr n Driftsaar n; «.Verwalter m Avlsforvalter c.

Wisch m Visk, Tørafklud c; sig. Lap, Las c; flappen m Støveklud c; Karklud c; «.wasch m, Wischiwaschi n Visvas n, Sliddersladder c.

wischen aftørre, tørre af; viske, tørre; sich den Mund «, tørre sig om Munden; stupere.

Wischer m Visker c (auch sig.); (Malerei) Stup c.

Wisent ro Urokse c.

Wismut m (n) Vismut n.

Mispel ro Wispel c.

wispern hviske og tiske.

Wiß-. ., wiß«... tu Zssgn: «begierde f Videbegærlighed c; «.begierig a. videbegærlig.

Wiffe» vide; (eine Lektion) kunne; um et. «.være vidende om noget; j-m et. zu «, tun, j-n et. «, lassen lade En noget vide; kund uitb zu «. sei hiermit det gøres herved vitterligt.

Wissen n Viden o; Vidende n; meines «,8 saa vidt jeg ved; ohne mein «, uden mit Vidende.

Wisiens-..., Wissens«... in Zssgn: «• drang, «.durst, «.trieb ro Kundskabstrang, Videlyst o; «.wert, «.würdig a. værd at vide.

Wissenschaft f Videnskab o; Viden c, Vidende n.

wissenschaftlich videnska'belig. Wissentlich bevidst; forsæ'tlig. wittern (Jagd) vejre, spore (auch

fø-).

Witterung f Vejr, Vejrlig n;

(Jagd) Sporsans, Lugt c. Witterungs-... in Zfsgn: -kunde f Meteorologi o; -Verhältnisse n/pl. Vejrforhold njpl.; ^.Wechsel n» Vejrforandring s.

Wittum n Enkepension c, Enkesæde n.

Witwe f Enke o.

Witwen-... in Zfsgn: -gehalt n Enkepension c; -jähr n Naadsens-aar n; -kasse f Enkekasse c; -stand m Enkestand c.

Witwer m Enkemand c.

Witz m Vid n; Vittighed o; -• blatt n Vittighedsblad n; -bald m vittigt Hoved n.

Witzelei f Vittighedsmageri n;

daarlig Vittighed, Brander o. witzeln være vittig, sige duartige Vittigheder, witzig vittig, morsom, witzigen gøre klog, gøre klogere, wo 1. adv. (Ort) hvor; (Zeit) da; (Weise) hvordan, hvor; et eller andet Sted; von - hvorfra. 2. ej. hvis, om; - anders hvis ellers; - nicht hvis ikke. 3. In Zssgn: -bei' ved hvad, hvorved; hvorhos; -bu'td) hvorigennem, hvorved; -fe'nt saafremt, ifald; -fu't hvorfor, for hvad; -ge'gen imod hvad, hvorimod; -he'r hvorfra; hvoraf; -hi'n hvorhen ; -hingegen hvorimod;-mi't med hvad, hvormed; -na'ch efter hvad; hvorefter, hvor-paa; -ra'n paa hvad, hvorpaa; hvorved; nun weiß ich, -ran ich bin nu ved jeg hvordan jeg er faren; -rau'f paa hvad, hvorpaa ; -rau's af, fra hvad, hvoraf, hvorfra; -rü'ber over hvad, hvorover; hvorom; -ru'nter

Deutsch-dänisch.

hvorunder, hvoriblandt; -se'lbst hvor; -vo'n af hvad, hvoraf; om hvad, hvorom; -vo'r for hvad, for hvilket; -zu' til hvad, hvortil.

Woche f Uge o; in drei -n om tre Uger; in -n sein ligge i Barselseng ; m die -n fommen komme i Barselseng.

Wochen-..., Wochen.... in Zsign: bett n Barselseng o; -blatt n Ugeblad n; -geld n Ugepenge pi.; -lang a. i Ugevis; -lohn m Ugeløn c; -markt m Ugemarked n; -stube f Barselstue o; -suppe f Barselsuppe c; -tag m Ugedag c; Hverdag o; -• weise adv. ugevis; om Ugen.

wöchentlich ugentlig, om Ugen.

Wöchnerin f Barselkone o.

Woge f Bølge, Vove c.

wogen bølge.

wohl rask, vel; ihm ist nicht -han er ikke rask; adv. vel, godt, compr. besser bedre; sup. am besten bedst; -! vel, Held!; - dem, der ... Held den, som ...

Wohl n Vel, Held n; Gavn, Bedste n; Velgaaende n.

Wohl-..., wohl-... in Zsign: -a"n! int. velan!; -anständig a. vel-anstæ'ndig; -au'f adr.vel, rask; »nt. velan!; -b ed ächtig a. betænksom; vel overvejet; -befinden n Velbefindende n; -begütert a. velstaaende, velhavende; -behagen n Velbehag n; -behag, lich a. velbehagelig: -behalten a. velbeholden, i god Behold; hel og holden; -ergehen n Velgaaende n; -fahrt f Velfærd c; -fahrtsausschuß m Velfærds-komité c; -feil a. billig; -feil-heit f Billighed c; -geboren a. (Titel) velbaaren; -gefallen n Velbehag n; -gefällig a. be-ha'gelig; velbeha'gelig; -ge. meint a. velment; -gemut a.

29

vel til Mode, glad og fornøjet; -geneigt a. velsindet, -geraten a. vellykket; velopdragen; --geruch m Vellugt o; -geschmack tn Velsmag c; -gesinnt o. velsindet; -gesittet a. velopdragen, dannet; -gestalt f smuk Skikkelse, smuk Figur o; -gestaltet a. velskabt; -ge» wogen a. bevaa gen: -gewogen» heit f Bevaa'genhed c; -habend a. velhavende; -habenheit f Velhavenhed o; -klang tn Velklang c; -klingend a. velklingende; -laut tn Vellyde; -» leben n Vellevned n; -meinend a. velmenende; -redend a. veltalende; -riechend a. vellugtende; -schmeckend o. velsmagende; -sein n Velgaaende n, Sundhede; -sein! Skaal!; prosit!; -stand tn Velstand c; -tat f Velgerning c; -tater(in /") tn Velgører(i'nde) c; -tätig a. godgørende ; velgørende; -tun vin. gøre godt; -verdient a. velfortjent; -Verhalten n god Opførsel c; -weislich adv. viselig; -wollen: j-m -wollen ville En vel; -wollen n Velvillie c; -» wollend o. velvillig.

Wohn»... in Zs.'stzgn: -gebaude, -» hans n Beboelseshus n; Landw. Stuehus n; -ort, -Platz, -sitz tn, -statte f Bopæl c; -ftube f, -» Stminer n Dagligstue c; -zinSl wohnen bo.    [tn Husleje c.}

Wohnhaft bosiddende, bosat; boende; sich - niederlassen bosætte sig.

wohnlich beboelig; hyggelig. Wohnung /"Bolig c; Lejlighed c; freie - Fribolig c. wölben hvælve.

Wölbung f Hvælving o.

Wolf tn Ulv o; Med. Lupus c; Hudløshed c; sich einen - gehen, reiten gaa, ride sig hudløs.

Wölfin f Ulvi'nde s.

Wolfs»... in Zsign : -grube /"(Jagd) Ulvegrav c; -hund m Ulvehund o; -Hunger m glubende Sult c; Med. Ulvehunger c; -milch 4 f Vortemælk c.

Wolke f Sky o.

Wolken»..., wölken»... in Zsign: -• bruch tn Skybrud n; -himmel m skyet Himmel c; -loS o. skyfri; -wand f Skybanke o;,'-zug tn Skyernes Drift c. wolkig skyfuld, skyet.

Woll-..., woll-... in Zsign: -arbeit f Uldvarer c/pl.; -fett n Uldfedt n; -haar n Uldhaar n, pZ.; -• handel tn Uldhandel c; -handler m Uldhandler c; -Handlung / Uldvareforretning c; -markt m Uldmarked n; -schür f Uldklipning, Faareklipningc; -tragend a. uldbærende; -Vieh n uldbærende Dyr n/jpZ.; -zeug n Uldtøj n. [sidde godt i det. Wolle f Uld o; sig. in der - sitzen wollen 1 ulden, af Uld, Uld-, wollen2 ville; ville have; skulle; være nær ved (at); er hat es nicht sagen - han har ikke villet sige det; das wolle Gott nicht! det forbyde Gud!; das wolle Gott! Gud give!; dem sei, wie ihm wolle det være, som det være vil; - wir jetzt gehen? skal vi nu gaa?; er will es selbst gesehen haben han paastaar, selv at have set det; er wollte vor Lachen bersten han var nær ved at revne af Latter; das will ich meinen det skulde jeg mene. Wollen n Villie c.

Wollen»— iit Zsign: -atlas tn Uldatlask o; -damast tn Ulddamask n; -fabrik f Uldvarefabrik c; -garn n Uldgarn n; -stofs m Uldstof n; -waren flpl. Uldvarer c/pl.; -Weber m Uldvæver Wollig uldrig; ulden.

[gods n.

sig.

[tator c.

Wollust f Vellyst e.

wollüstig vellystig.

Wollüstling m Vellystning o.

Wonne f Fryd, Glæde, Henrykkelse, Salighed c.

Wonne-..., Wonne-... in Zflgn: v gesühl n salig Følelse o; sleben n frydefuldt Liv n; -monat, -« mond ro Maj Maaned o; ^trunken a. glædesdrukken; -Voll a. frydefuld.

wonnig frydefuld, dejlig.

woran usw. s. )uo.

worfeln kaste (Korn).

Worfsrhaufel f Kasteskovl e.

Wort n Ord n; ein w gibt das anbete det ene Ord tager det andet; das - führen føre Ordet; et. nicht - haben wollen ikke ville have Ord for noget; einer Sache das - reden anbefale noget ; ein Mann, ein - en Mand, et Ord; auf ein - 1 aa, hør lidt!; j-n beim -e nehmen tage En paa Ordet; - für - ordret, Ord til andet; ein Mann von - en ordholden Mand.

Wort-..., wort-... in Zsign: -arm a. ordfattig; -brüchig a. som bryder sit Ord; uordholden; -folge f Ordstilling o ; -fügung f Ord-føjning o; -führet m Ordfører o; -fuste / Ordrigdom c; -gefecht n Ordstrid o; -geklingel n klingende Fraser c/pl.; -gepränge n Ordbram o; -getreu a. ordret ; -karg o. ordknap; -klaubet ro Ordkløvere; -laut ro Ordlyd c; -reich a. ordrig; -teichtum ro Ordrigdom c; -schätz ro (einer Sprache) Ordforraadn; -fchwall ro Ordskvalder c; -finit ro Ord-» betydning, bogstavelig Betydning c; -spiel n Ordspil n; -» stellung f = -folge; -streit ro Ordstrid c; -Verdrehung f Ord-fordrejelse e; -Versetzung /"Omstilling c af Ordene; Inversion c; -Wechsel m Ordskifte n; Ordstrid c.

Wörter-... in 8fføn: -buch n Ordbog c, Leksikon n; -Verzeichnis n Ordliste, Ordfortegnelse o; Glossarium n.

wörtlich ordret; bogstavelig, worüber usw. s. wo.

Wrack xL n Vrag n; -gut n Vrag-wringe» (Wäsche) vride. Wringmaschine /‘Vridemaskine c. Wucher ro Aager c; -gesetz n Aagerlov o; -handel ro Aager-forretning c; -zins ro Aager-rente o.

Wucherer ro Aagerkarl c. wucherhaft, wucherisch aagerag-tig, Aager-.

wuchern aagre, drive Aager; bringe Frugt, bære Rente; (v. Pflanzen) vokse frodigt, brede [Skabning c. Wuchs m Vækst o; Skikkelse, Wucht f Vægt, Tyngde c; (des Schlages) Vægt, Kraft c. wuchten være tung, veje til; v/a.

løfte med Løftestang, wuchtig tung, vægtig, wühlen rode; rage, grave; sig. agitere.

Wühler ro gravende Dyrn; Agi-Wühlerei f Agitation o, Rumleri [risk.

wühlerisch agiterende, agitato-Wu(h)ne fVaage c.

Wulst ro (f) Valk, Pølse c; Chig-non o; Bærekrans c. wulstig pølseagtig; tyk, svulmende.

wund øm; hudløs; saaret. Wund'... in 8sign: -arzneikunst / Saarlægekunst, Kirurgi c; -* arzt ro Saarlæge, Kirurg c; fieber n Saarfeber c; -mal n Ar n; -mittel n Saarmiddel n; -salbe f Saarsalve o; -wasser n Saarvand n.

Wunde f Saar n.

[Neglebyld c.

Wunder n Mirakel, Under, Vidunder n; Undren, Forundring o; es nimmt mich wunder det undrer mig.

Wunder-..., wunder-... in Zssgn: »• bild n undergørende Helgenbillede n; »bilign sælsom Ting c; Vidunder n; »doktor ru Mirakeldoktor c; »glaube m Vidundertro c; »hü'bsch a. overordentlig smuk; »stub n Vidunderbarnn; »schö'n «.---»hübsch; »tat f Under, Mirakel n; »tater m Mirakelmager c; »tätig o. undergørende; »tätigkeit f undergørende Kraft c; »tier F n Vidunderdyr n; »voll a. vidunderlig; underfuld; »zeichen n Jærtegn, Varsel n. wunderbar vidunderlig; forbavsende.

wunderlich besynderlig, underlig; løjerlig; sær. Wunderlichkeit/'Hesynderlighed, Underlighed c; Løjerlighed c; Særhed c.

wundern undre, forundre; es wundert mich det undrer mig; sich » undre sig. wundersam vidunderlig.

Wunsch m Ønske n.

Wünschelrute f Ønskekvist o. wünschen ønske, wünschenswert ønskelig.

Würde s Værdighed c; Rang o. Würdenträger m Dignitar c. würdevoll fuld af Værdighed, værdig.

würdig værdig. [vurdere.] würdigen værdige; værdsætte,] Würdigkeit f Værdighed c. Würdigung/"Værdsættelse, Vurdering c.

Wurf m Kast n; Kuld n; sig. Ter-ningekast, Kup n; »geschah n Kastevaaben n; X Projektil n; »linie f Kastelinie o; »Maschine f Kastemaskine c; »schaufel f

Kasteskovl o; »speer, »spieß m Kastespyd n.

Würfel m Terning c; sig. die » sind gefallen Terningerne ere kastede.

Würfel-..., würfe!-... in Zssgn: »• decher m Terningbæger n; ». bude f Spillebod c (paa Markeder) ; »förmig a. terningformet; stöhle f smaa Kni, Nøddekul njpl.; »pasch m Terningkast n med ens Øjne; »spiel n Terningspil n; »$udct m maskin-skaaret Sukker n. würf(e)lig terningformet; temet. würfeln spille, kaste Terning; v/a. forme i Terninger; kaste (Korn).

würgen gribe i Struben, kvæle; myrde; v/n. u. sich » være ved at kvæles; F an einer Arbeit» slide i det.

Würgengel m Mordengel c. Würger m Morder c; (Vogel) Tornskade c.

Wurm m Orm o; (am Finger) Wurm-..., wurm-... in Zffgn: »ob-treibend a. ormdrivende; »» ähnlich a. ormeagtig; »fraß m Ormehul, Ormestik n; Orm-stukkenhed c; »fräßig o. ormædt; »mittel n Med. omdrivende Middel n; ».stich m Ormestik n; ».stichig o. orme stukken. Würmchen n lille Orm c. wurmen nage, pine, ærgre, wurmig fuld af Orm; ormædt. Wurst s Pølse c; » wider » lige for lige; F es ist mir » det er mig lige fedt; »gift n Pølsegift c; »haut f Pølseskind n; »horn n • Pølsehorn n; »laden m Pølseforretning c; »schale /"--- »haut; »schmaus m Pølsegilde n; »zipsel m Pølseende o.

Wurstler m Pølsemager c.

Würze f Krydderi (auch sig.); (Bier») Urt c.

Wurzel f Rod o; 'gelbe ». Gulerod c.

Wurzel«..., Wurzel-... in Zs.-stzgn: ^bilduug f Roddannelse o; echt a. (Gärtneret) rodægte; tfafet f Rodtrævl c; ».gemüse n «Rødder c/pl.; »jfeito m Rodspire '<?; ».fchogling m Rodskud n; ».• stock m Rodstok c; ».werk n Rodnet n; ».toort n Rodord, Stam-ord n; ».zahl f Math. Rodtal n; ^zeichen n Math. Rodtegn n.

Wurzeln slaa Rod; sig. have sin Rod (i), bunde (i).

würzen krydre (a. fig.).

würzhaft, würzig krydret.

Wust m uordentlig Masse, Bunke, Dynge c; Forvirring c, Kaos n; Snavs, Skarn n.

tauft ubeboet, uopdyrket; øde; uordentlig; styg, frastødende; vild, raa; ein ».es Leben et vildt Liv.

Wüste f Ørken c; Øde n; Ud-

Wu stene i f Ørken c; Vildnis n.

Wüstling m Vellystning, Libertiner c.

Wut f Raseri n; Mani c.

Wut-.... taut«... in Zffgn: ».aufall m Anfald n af Raseri; ».ent* brauut a. opbragt, rasende; »,» geheul n Hyl n af Raseri; »,• schäumend a. skummende af Raseri.

touten rase, tage paa Vej.

toüteud rasende, ustyrlig.

Wüterich m rasende c; Tyran c.

* » (t!B): i-m ein $ für ein U machen sætte En et X for et U. X.... r-... (lrtz...) tn SfTgn: »beiue n/pl. Kalveknæer n/pl.; J6einig a. kalveknæet; ».inaT adv. saa

og saa mange Gange; ».strahlen m/pl. Røntgen’ske Straaler c/pl.

Xereswein m Sherry c.

Xylogra'ph m Xylograf c.

Dak m Grynteokse o. VamSwurzel ^ f Jams(rod) o.

Nard n Yard c (0,9144 m). Bsop ^ m Isop c.

(Vgl. auch C.)

8 n: von A biS Z fra Begyndelsen til Enden.

Zäckchen n (am Kleide) Tunge c;

(an Spitzen) Tak c.

Zacke f, »,n m Tak c; Geogr.

Spids,Tinde c; (Gabeln) Gren o. zacken udtakke, udtunge, zackig takket.

zagen tabe Modet, blive forsagt, zaghaft ængstelig, frygtsom, forsagt.

Zaghaftigkeit f Ængstelighed o. zäh(e) sejg; ein ».es Leben haben være sejglivet.

Zähigkeit f Sejghed c.

Zahl f Tal n; Antal n.

Zahl-..., zahl-... tu Zssgu: ».amt w Finanskasse o; ».breit n Disk, Kontors kranke c; »fähig a. solvent; »kammer /*= ».amt; ».kell-ner m Opvarter c, som tager imod Betalingen; ».los a. tab

gæst c.

[meri n.

[Drøbel c.

løs, utallig; -meifter tn Kasserer c; X sL Intendant c; -* pfennig m Regnepenge o; -• reich a. talrig; -stelle f Betalingssted n; -istø m Betalingsdag, Lønningsdag c; -tisch tn --- -brett; hivert m Talværdi o; -Wort n Talord n; -zeichen n Taltegn n.

Zähl-... in Zs.-stzgn: -apparat m Tælleapparat n; -bogen, -brief m Mandtalsliste c; -Maschine f Tællemaskine c; -tisch m Disk c.

zahlbar at betale, betalbar.

zählbar som kan tælles, tællelig.

zahlen betale.

zählen tælle; (zu) henregne (til); v/n. (zu) regnes til, høre til; auf j-n - gøre Regning paa En; stole paa En.

Zahler m Betaler c; ein säumiger - en langsom Betaler.

Zähler m Tæller o (a. Math.). Zahlung f Betaling c.

Zählung f Tælling c. Zahlungs-..., zahlungs-... in Zffgn: -einstellung f Betalingsstandsning c; -fähig a. solvent; -« fähigkeit f Solvens c; -frist f Betalingsfrist c; -mittel n Betalingsmiddel n; -unfähig a. insolvent; -Unfähigkeit f Insolvens c. zahm tam (a. sig.). zähmbar tæmmelig. zähmen tæmme; sich - styre sig, beherske sig.

Zahn tn Tand o.

Zahn-..., zahn-... in Zffgn: -arzt m Tandlæge o; -brecher tn Tandtrækker o; -buchstabe m Tand-fa ogstavn; -bürste ^Tandbørste c; -foule f Med. Karies c; -« fleisch n Tandkød n; -förmig a. tandformet; -geschwür n Tandbyld s; -Heilkunde f Tandlægekunst c; -höhle f Tandhulo c; -künstler mTandkunstner, Dentist c; -lehre f Tandlære o; -• los o. tandløs; -lncke f Hul n i Tandrækken; -lückig a. som mangler flere Tænder; -nerv tn Tandnerve c; -pulver n Tandpulver n; -rad n Tandhjul n; -radbahn S f Tandhjulsbane c; -reihe f Tandrække c: -reißen n Reumatisme c i Tænderne; -schmelz m Emaille o; -schmerz m Tandpine c; -stange 0 f Tandstang o; -stein m Vinsten c (paa Tænderne); -stocher m Tandstikker c; -stumps m Tandstump c; -techniker tn = -. künstler; -Wechsel m Tandskifte n; -weh n = -schmerz; -zange f Tandtang c.

Zähne«... in Zffgn: -fletschen n Visen c Tænder; -klappern ti Tænders Gnidsel c; -fitirfdjen ti Skæren c Tænder; mit -knirschen tænderskærende, zahnen faa Tænder; v/a. udtande.

Zähre f Taare c.

Zain tn Barre, Metalstang o Zander m (Fisch) Sandart c. Zange f Tang c.    [deri ti.I

Zank tn Kiv, Strid o; Skæn-j Zank«..., zank«... in Zffgn: -apfel-n Stridens Æble n; -luft, -sucht f Trættekærhed, Kivagtighed c; -süchtig a. trættekær, kivagtig; -teufel m Skænde-[skændes. zanken und sich - trættes, kives, Zänker m Skændegæst c; -in f Havgasse c.

Zänkerei f Skænderi, Klam-zänkisch trættekær, kivagtig. Zapf-... in Zffgn: -bier n 01 n fra Fad; -kellner m Kældersvend c.

Zäpfchen n lille Tap o; Anat.

[hed c.

[leri n.

tig.

zapfen tappe.

Zapfen m Tap c; Spuns o; Anat. Drøbel o; ^ Kogle c; Humleknop o; -bohrer m Spuns-bor n; -loch n Spunshul, Taphul n; -streich X m Tappenstreg c.

Zapfer m Øltapper, Vintapper c. zappeln sprælle.

Zar m Zar, Kejser o; -in f Kejseri'nde o.

Sarge Rand, Kant, Ramme o;

(Tür-, Fenster-) Karm c. zart blød, fin; spæd, spinkel; blød, mør; (von Gefühlen) øm; (v. der Gesundheit) sart, svagelig; (v. Farben) let, fin; (v. Fragen) delikat.

Zart..., zart-... in Zsign: -fühlend a. fintfølende, delikat; -gefühl n Finfølelse, Delikatesse o; -sinnig o. ----- -fühlend.

Zartheit f Finhed o; Ømhed o;

Svagelighed c; Delikatesse c. zärtlich øm, kærlig.

Zärtlichkeit f Ømhed, Kærlig-Zärtling m forkælet Person, Skrælling c; Kæledægge c. Zaser f Trævl, Fiber c.

Zauber m Trolddom c, Trylleri n; Fortryllelse c; Jblicf m Trylleblik n; -buch n Trylle-bog, Heksebog o; -flöte f Tryllefløjte c; -formel / Trylleformular o; -luitft f Tryllekunst c\ -land n fortryllet Land n; -laterne f Tryllelygte, Laterna magica c; -mittel n Tryllemiddel n; -Posse f Tryllefarce c; -stab m Tryllestav o; -Wort n Trylleord n.

Zauberei f Trolddom c; Tryl-Zauberer m Troldmand o. zauberhaft, zauberisch trolddoms-agtig; fortryllende.

Zauberin f Troldkvinde o. zaubern trylle, hekse; v/a. fortrylle, forhekse.

Zaud(e)rer m Nøler c; Smøl n. zauderhaft nølevorn, sendræg-zaudern tøve, betænke sig, nøle.

Zaum m Tømme, Tøjle c; sig. im -c halten holde i Tømme.

zäumen optømme; sig. tøjle.

Zaun m Hegn, Gærde n; Stakit, Plankeværk n; -gast F m Tilskuer c uden for Plankeværket; Snyltegæst c; -ko ni g m (Bogel) Gærdesmutte c; -Pfahl m Gærdestave c; F sig. ein Wink Mit dem -Pfahl et tydeligt Vink.

zausen ruske, rive, rykke; sich * rives, slaas.

z.B. Abk. für zu« Beispiel.

Zebra n Zebra c.

Zech«..., zech.... in Zssgn: -bruder m Svirebroder o; -frei a: j-n -frei halten betale for En; -ge-lage n Drikkelag, Sviregilde n; -genoß m Svirebroder o; -ge-sellfchaft / Drikkeselskab n; -• Preller m Gæst c, som lusker sig fra Betalingen; -schuld f Værtshusgæld c.

Zeche f Sviregilde, Sold n; Fortæring, Regning o (i Værtshuset); Lav n; Omgang, Tur c; X Bjergværk n, Grube c.

zechen svire, drikke, soide.

Zecher m Sviregast, Dranker c<

Zecherei f Svir c, S vireri n.

Zechine f Zechin e.

Zecke f Blodmide c.

Zeder $ f Ceder c.

Zedernholz n Cedertræ n.

Zehe Taa o; bom Kopf bis zu den -n fra Top til Taa.

Zehen-... in Sffgn: -gänger m/pl. Zool. Taagængere c/pl.; -haut f Svømmehud c; -spitze f Taa-spids c.

Zeh(e)nt m Tiende o.

zehn 1. ti. 2. Zehn f Tital n, (Karte) Tier c.

Zehn-..., zehn«... in Zssgn: -eck n

af.

Tikant c; „eckig a. tikantet; „« ender m (Jagd) Tiender c; „fach, „fällig a. tidobbelt; „jährig a. tiaarig, Tiaars-; „jährlich a. tiaarig; tiaarlig; „mal adv. ti Gange; „mnlig a. ti Gange gentagen; ^Pfe nnigstück n Ti'-pfennigstykke n; „teilig a. ti-delt.

Zehner m Tier o; Tipfennig c. zehnerlei ti Slags, zehnt tiende Zehntel n Tiendedel c. zehnten tage Tiende; betale Tiende.

zehntens for det tiende.

Zehr-..., izehr-... in Zssgn: „siebet n Med. hektisk Feber o; „frei a. som har fri Kost; „gelb n, „pfennig m Tærepenge pi.; Rejsepenge pi.

zehren tage Næring til sig; (an) tære (paa); blive mager, tage af, svinde; vja. tære paa, leve [n; Med. Tæring c. Zehrung ? Fortæring c: Svind Zeichen n Tegn, Mærke n; Kendemærke, Kendetegn n; er ist seines „s ein Schneider han er Skrædder af Profession; „breit n Tegnebræt n; „buch n Tegnebog c; „denter m Tegntyder c; „febet f Tegnepen c; „garn n Mærkegarn n; „kunst f Tegnekunst c; „lehrer m Tegnelærer c; „nagel m Tegnestift c; „Papier n Tegnepapir n; „schrift /■Tegnskrift c; „spräche s Tegnsprog n; „stift tn Tegneblyant c; „tinte /" Mærkeblæk n; „Vorlage f Fortegning c. zeichnen tegne; mærke; undertegne, underskrive.

Zeichner m Tegner c. [skrift c.) Zeichnung f Tegning o; Under-j Zeidelbär m Honningbjørn c. zeideln høste Honning.

Zeidler m Biavler c.

Zeigefinger m Pegefinger c.

zeigen vise; v/n. pege (paa).

Zeiger m Pegefinger o; Pegepind c; (Uhr„) Viser c; Math. Indeks c.

zeihen sigte for, beskylde for.

Zeile f Linie c; Række, Rad c.

zeilenweise i Linievis.

Zeisig m (Bogel) Sisken c; sig. ein lockerer „ en løs Fugl, udsvævende Fyr.

Zeit f Tid c; \L Tidevand n; eS ist an der „ det er paa Tiden; auf eine „ for en Tid; auf „ paa Tid; paa Kredit; beizeiten i Tide; bei guter „ i god Tid; feit der „ fra den Tid af; um dieselbe „ paa (ved) samme Tid; von „ zu „ fra Tid til anden; vor der „ før Tiden; vorzeiten i gamle Dage; während der „ i den Tid; zuzeiten til Tider, af og til; zu meiner „ i min Tid; zur „ for Tiden, for Øjeblikket; i rette Tid; das hat „ det haster ikke; sich „ lassen zu et. give sig Tid til noget; j-m die „ bieten sige god Dag, god Morgen etc. til En; Sprichw. spare in der „, so hast du in der Not spar mens du har.

Zeit-..., zeit-... in Zssgn: „abschnitt m Tidsafsnit n; „alter n Tidsalder c; „ftttgftbe/"Tidsangivelse c; „begebeitijeit f Tidsbegivenhed c; „bild n Tidsbillede n; „daner f Tidsvarighed c; „» folge f Tidsfølge c; „geist m Tidsaand o; „gemäß a. tidssvarende; belejlig; „genoß m samtidig c; „karte f Sæsonkort n; „kunde f Kronologi c; „lauf m Tidens Gang c; Periode o; „lauf(t)e pi.'Tidsomstændigheder, Tider c/pl.; „U'btnS adv. hele (mit, dit, sit) Liv; auf „• lebens for Livstid; „lose 4 f Tidløs o; „maß n Tidsmaal

flyde.

Knuden over.

n; J Takt e; spacht f Forpagtning e paa Aaremaal; ^plinst m Tidspunkt n; -raubend a. tidsspildende; -raum m Tidsrum n; -rechnung f Tidsregning c; -schrift f Tidsskrift w; ^.umstände m/pl. Tidsomstændigheder c/pl.; -Verlust m Tidsspilde c; -vertreib m Tidsfordriv c; -weilig a. midlertidig; adv. for en Tid; af og til; weise adv. fra Tid til anden, nu og da; -Wort n Gram. Udsagnsord, Verbum n. . zeitig betimelig, belejlig; tidlig;

tidlig moden; midlertidig, zeitigen modne.

zeitlich timelig,verdslig, jordisk;

das Zeitliche segnen dø. Zeitlichkeit/' det timelige; Verdslighed c.    [retning c.l

Zeitung /"Avis, Tidende c; Efter-j Zeitungs-... in Zsign: -Matt n Avis c; -ente f Avisand c; --Nachricht f Avisefterretning o; -fchreiber m Avisskriver, Journalist c; -träger m Bladsælger o; -wesen n Journalistik o; Bladverden, Presse c.

Zelle f Celle o.

Zellen-..., zellen-... in Zssgn: -sot« mig a. celleformet; -gefängnis n Cellefængsel n (Gebäude); -» gewebe n Cellevæv n: -Hast f Cellefængsel n (Strafe); -wagen m Cellevogn, Fangevogn c. zellig cellet; celleformet.

Zelo't m Zelot, Ivrer c. zelo'tisch tro'sivrig.

Zelt n Telt n; -bett n Téltseng c; -dach n Telttag n; -decke f Solsejl n; -gasse & f Lejrgade o; -lager n Teltlejr c; -Pfahl m Teltstang c.

Zelter m Pasgænger c; -gang, -schritt m Pasgang c.

Zeme'nt m (n) Cement c (n).

Zeni't(h) m Astr. Ze'nit n.

Zepter n (m) Scepter n. zer-arbeiten arbejde itu; knuse; sich - slide sig op. zer-beißen bide itu; skambide. zer bersten briste, revne, zer-bleuen gennemprygle. zer brechen brække itu, bryde itu; sig. sich den Kopf - bryde sit Hoved (über ----- med); vjn. gaa itu.

zer brechlich skør; skrøbelig. Zer-brechlichkeit /"Skørhed, Skrøbelighed c. [ker, smuldre.) zer bröckeln brække i smaa Styk-j zer-drücken trykke itu; knuse, zer-fahren 1. via. køre itu ; (e-n Weg) køre op; vjn. sprænges, splittes ad. 2. a. sig. splittet; adspredt, forfjamsket, zer fallen falde fra hinanden; forfalde, hensmuldre; mislykkes; deles; mit j-m - komme paa Kant med En. zer-fetzen flænge, sø rid erflænge, zer fleischen sønderrive, sønder-flænge.

zer-fliesjen flyde bort; sig. henstære.

zer-fressen søndergnave; for-zer-gehen opløses, smelte, zer gliedern sønderlemme; Med. dissekere; Chem.dekomponere, analysere; sætte ud fra hinanden, forklare.

Zer-gliederung /"Sønderlemmelse o; Dissektion c; Dekomposition, Analyse c. zer hacken hakke itu. zer-hauen hugge itu; sønder-hugge; den Knoten - hugge [smaat.

zerkauen tygge itu, tygge zer kleinern hugge smaat; støde, pulverisere; knuse, zer knautschen forkrølle, krølle, zer knirscht sønderknust. Zerknirschung f Sønderknudse o. zer knittern forkrølle, krølle.

sig. sønderknuse.

tet.

Kroppen.    [v/n. knuses.!

zer-schwettern knuse, smadre;}

splittes.

zer-kochen koge ud. zer kratzen kradse itu, forkradse, zer-krümeln smuldre; v/n. u. sich „ smuldres, zer-lassen smelte, zer legen tage fra hinanden, skille ad; (Speisen) skære for, servere; Them. opløse, dekomponere.

Zer legung f Adskillelse, Deling c; Sønderlemmelse c; Opløsning c.

zer-löchern gennemhulle, zer-lumpt pjaltet, laset, zer-malmen knuse; pulverisere;

[gnave.

zer-nagen gnave itu, sønder-

zer-p stücken plukke itu.

zer platzen springe med Knald;

revne.    [ste.l

zer quetschen knuse, mase; kvæ-J

Zerrbild n Vrængebillede n, Karikatur c.    [pulverisere.!

zer-reiben gnide itu; smuldre,} zer-reißbar som kan rives itu. zer-reißen rive itu, sønderrive;

v/n. springe, briste.

Zer reißung f Sønderrivelse c;

Med. Sprængning, Bristning c. zerren trække, hale; rive og slide i; j-m die Kleider vom Leibe ^ rive Klæderne af Kroppen paa En; sig. et. in den Kot „ slæbe noget i Snavset, zerrinnen smelte bort, opløse sig; sig. rinde hen, svinds, zer-risfeu itu, sønderreven; pjalthed c; Splittelse c. Zer-rifsenheit f sig. Sønderrevet-zer-rütten bringe i Uorden, forstyrre ; ødelægge, tilintetgøre.

Zer rüttung f Uorden, Forstyrrelse c; Tilintetgørelse, Ødelæggelse c. zer sägen save itu. zer-schell en slaa itu, knuse; splintre; v/n. springe, knuses.

zer schießen skyde itu. zer schlagen l.v/a. slaa itu; gen-nemprygle; sig. sich ~ gaa over Styr. 2. a. slaaet itu, knust; forslaaet; an allen Gliedern wie som mørbanket over hele zer schneiden skære itu, sønder-skære; (Speisen) skære for. zer setzen opløse; dekomponere. Zer-setzung f Opløsning c. zer-spalten spalte, kløve, flække, zer splittern splintre; sig. adsplitte, splitte; v/n. und sich ^ splintres; splitte sig. zer sprengen sprænge; adsplitte, zer springen springe itu; X eksplodere ; slaa Revner, spræk-

ke.

zer stampfen stampe, trampe itu; søndertrampe; støde i en Morter.

zerstäuben opløse til Støv, Stænk; adsplitte; v/n.forvandles til Støv. [Raffraichisseur c. Zer stäuber tn Vaporisator e; zer stieben fare fra hinanden, [forgængelig, zer störbar som kan ødelægges, zer stören ødelægge, tilintetgøre. Zer-störer m Ødelægger c.

Zer störung f Ødelæggelse, Tilintetgørelse c.

zer stoßen støde itu, knuse, støde i en Morter.

zer streuen sprede, udbrede; adsplitte, splitte; sig. adsprede, more, underholde, zer streut adspredt (auch sig.).

Zer streutheit f Adspredthed c. Zer-streuung f Adsplittelse o; sig. Adspredelse c; Adspredthed c.

zer stückeln skære, hugge, brække i Smaastykker; udstykke, sønderdele. [Sønderdeling c. Zer-stück(e)lung f Udstykning,)

analysere.

Zeugung f Avling c.

Zeugungs-..., zeugungs....in Zffgn: ^.fahig a. avledygtig; ^kraft f Avlekraft c; steile m/pZ. Kønsdele c/pl.; ^trieb m Avledrift c; ^.unfähig a. impotent; ufrugtbar.

zer-teilbar delelig, zer teilen dele; fordele; sprede;

[c; Analyse o. gct-tciluiig/"Deling c; Fordeling zer treten træde itu, sender-træde; sig. træde under Fødder.

zer trümmern knuse; ødelægge. Zer trümmerung f Knusning c; Ødelæggelse o.

Zer würfnis nUenighed, Splid o. zer zausen ruske stærkt; forpjuske; forkrølle.

Zeter n Nødraab n; ^ schreien raabe om Hjælp; skrige op; «« geschrei n Nødraab n.

Zettel m 1. Seddel c; Plakat c (auch Theater); Program n; W Etiket c. 2. (Weberei) Rending c. 3. In Zffgn: ^ankleber m Plakatsmører c; „austräger m Programsælger, Plakatsælger o; ^bank f Seddelbank c.

Zeug n Tøj n (a. Kleidungsstücke); Seletøj n; Redskaber n/pZ., Værktøj n; Service, Dækketøj n; Stof n; /igr. Tøjeri w; das ^ zu etwas haben være skikket til noget; Ftocig das ^ hält alt hvad Remmer og Tøj kan holde; dummes ^ Sludder, Vrøvl n; ^drucker ni Tøj trykker c; ^haus X n Tøilius n; ^lans f Kroplus c; kleine f Tøjsnor o; meister & m Tøjmester o; Offizier m Depotofficer c; presse f Kalander c; ^schmied m Værktøjssmed c.

Zeuge m, Zeugin /" Vidne n. zeugen 1. v/n. vidne. 2. v/a.

avle; /tø. frembringe. Zeugen«... in Zffgn: ^.aussage f Vidneudsagn n; ^beweis w Vidnebevis n; overhor n, ^ver-nehmung / Vidneforhør n. Zeugnis n Vidnesbyrd n; Attest o; Skudsmaal n; (Schule) Ka-rakte'r c.

[fntje f Desmerkat c.

Zibet m Desmer, Moskus;

Zicho'rie f Cikorie c.

Zirke P f= Ziege.

Zickelchen, Zicklein n Gedekid n.

zickeln kaste, faa Kid.

Zickzack m Siksak c.

Zieche s Dynevaar, Pudevaar n.

Ziege f Ged c.

Ziegel m Teglsten, Mursten c; Tagsten c.

Ziegel-..., ziegel-... in'Zffgn: ^bau m Teglstensbygning c; „» brenn er m Teglbrænder o; brennerei /"Teglbrænderi, Teglværk n; ^.darh n Tegltag n; decker m Tegltækker c; ^färben, ^farbig a. teglstensrød; ^.mehl n Teglstensmel n; ^ofen m Teglovn c; ^rot a. ----- ^.färben; A,» stein m Teglsten c; ^streich er m Teglstryger o.

Ziegelei f ----- Ziegelbrennerei.

Ziegen-... in Zs.-stzgu: ,Jmrt m Bukkeskæg n; H Gedeskægc; ^bock m Gedebuk c; ^.fell n Gedeskind n; »chaar n Gedehaar n; ^hirt >n Gedehyrde c; ^.käse m Gedemælksost o; klebst n garvet Gedeskind n; ^.peter m Med. Faaresyge c.

Ziegler m Teglbrænder c.

Zieh-.... in Zssgn: Jbttitf /* Traad-trækkebænk o; abrücke /"Vindebro s; Jbrunneit m Trækbrønd e; ^harmonika f Trækharmonika o; ^hund m Trækhund c; *,» kind n Plejebarn n; ^.mutter / Plejemoder c; ^tag m Flyttedag c; (vom Gesinde) Skiftedag c; ^.zeit f Flyttetid c; Skiftetid c.

hed o.

ziehen trække, drage; opføde, opdrætte; opdrage; (Pflanzen) opelske, dyrke; auf Flaschen -aftappe paa Flasker; etwas auf sich - paadrage sig noget; die Blicke auf sich - henlede Blikkene paa sig; et. in sich - indsuge, opsuge noget; nach sich -drage efter sig, have til Følge ; ein Kleid über das andere -tage en Klædning uden paa den anden; j-n zu sich - drage En til sig; den Beutel - tage Pungen frem, op; sig. punge ud; den Hut - tage Hatten af; sich - strække sig (til); (vom Holz) kaste sig; v/n. trække; drage; flytte; (v. Gesinde) skifte; das Stück zieht nicht mehr det Stykke trækker ikke mere; den Tee - lassen lade Teen trække; es zieht durch die Türspalte det trækker gennem Dørsprækken ; an etwas - trække i noget; über Land - gaa, rejse af By; zu Felde - drage i Felten; zu j-m - flytte hen til En.

Ziehung f Trækning c.

Ziel n Maal n; Grænse, Skranke c; Formaal n, Hensigt c; O Termin, Betalingsfrist c.

Ziel'..., ziel-... in Zffgn: -bewußt a. maalbevidst; -los a. uden Maal, planløs; -punkt m Sigte-punkt n; -scheibe f Skive c (a. sig.); -tag O m Terminsdag, Betalingsdag c.

zielen sigte (auf — paa, sig. til).

ziemen und sich - sømme sig.

ziemend sømmelig. [Tyremie c.) Ziemer m Dyreryg o; (Ochsen-)j ziemlich: - gut temmelig god;

adv. temmelig, nogenlunde. Zier f Pryd, Prydelse o; -asie. -bengel m Spradebasse, Laps o; -garten m Lysthave; -puppe f Pyntedukke o; -strauch m Sirbusk c.

Zierat m Prydelse c, Smykke n; Ornament «.

Zierde f Pryd, Prydelse c.

zieren pryde; smykke, udsmykke; sich - pynte sig; sig. gøre sig kostbar, skabe sig; være snerpet.

Ziererei f Snerperi, Skaberi n.

zierlich fin, yndefuld; sirlig.

Zierlichkeit f Finhed c; Sirlig* [skive o.

Ziffer f Ciffer n; -Blatt n Ur-

ziffern regne, tælle.

Zigarette f Cigaret o.

Zigarre f Cigar c.

Zigarren»... in Zsign: -handler m Cigarhandler o; skifte f Cigarkasse c; -macher m Cigarmager c; -spitze / Cigarspids e; Cigarrør n; -stummel m Cigarstump c; -lasche f Cigarfoderal n.

Zigeuner(in f) m Zigeuner(i'nde), Tater(ske) o.

zigeunerhaft zigeuneragtig.

Zigeunertum n Zigeunervæsen n.

Zikade f Cikade c.

Zille f Flodskib n.

Zimbel «T f Cymbel c.

Zimmer n Værelse n, Stue c; Tømmer n; das gute - Stadsestuen ;-otbeit/,Tøramerarbejde n; -axt f, -beil n Tømmerøkse c; -decke f Stueloft n; -flucht f Række c Værelser; -gerät n Bohave, Møblement n; -gesell m Tømmersvend c; -Handwerk n Tømmerhaandværk n; -Herr m logerende c; -hof m Tømmerplads c; -holz n Tømmer n; -Mädchen n Stuepige c; -mann w Tømmermand, Tømrer c; -meister m Tømmermester c; -Platz m = -hof; -temperatur / Stuetemperatur c; -Vermieterin f) m Logisvært(i'nde) c; -• Vogel m Stuefugl c; -werk n Tømmerværk n.

Zimmerer m Tømrer o.

ve.

zimmern tømre.

Zimmet, Zimt m Kanel c; ^ baum m Kaneltræ n; abtüte / Kanelblomst o. zimperlich snerpet, sippet. Zimperlichkeit /"Snerpethed, Sip-pethed c, Snerperi n.

Zink m (n) Zink .c (n); -ätzung f Zinkætsning, Zinkografi c; dachn Zinktagn; ^.Hütte / Zinkhytte c, Zinkværk n.

Zinke / Spids, Tak c; (Gabeln) Gren o; (am Rechen) Tand c; } Horn n.

Zinn n Tin n; Tintøj n; ^.gietzer m Tinstøber c.

Zinne /"Tinde c; Murtinde o. zinne(r)n af Tin, Tin-.

Zinnober m Cinnober n.

ZinS m Afgift o; Husleje, Lejeafgift c; Zinsen pi. Renter pi. Zins-..., zins-... in Zssgn: „stet a. afgiftsfri; rentefri; ^.frei wohnen bo husfrit: ^futz m Rentefod c; ^,haus n Fæstehus n; Pflichtig a. afgiftspligtig; rechnung / Rentesregning c; *,» schein m Rentekupon c. zinsbar ----- zinspflichtig, zinsen betale i Afgift, Rente; t)/n. bære Renter, indbringe. Zipfel m Snip, Flig c; (Nasen^.)

Næsetip c; (Ohr^.) Øreflip c. Zipfelmütze f Tophue, Nathue c. Zipolle / Løg n, Svibel c. Zipperlein n Podagra c.

Zirbel-... in Zssgn -. ^baum m Cem-brafyr c; ^.nuß f Cembernød c. Zirkel m Kreds, Cirkel c; Passer c; in Zssgn = Kreis-... zirkeln afcirkle, afkredse; v/n.

und sich w kredse.

Zirkular n Cirkulære n. zirkulieren cirkulere, zirpen (von Bügeln) pippe; (von Insekten) synge, pibe. zischeln hviske og tiske, zischen hvisle; hvæse; hysse,

pibe (ad En); (von kochendem Wasser) synge, suse.

Zischlaut ra Hvislelyd o. ziselieren ciselere.

Ziste'rne f Cisterne c.

Zita't n Citat n.

Zither J' f Citer c. [indkalde.) zitieren eitere, anføre; stævnej Zitrone f Citron c.

Zitronen-... in Zssgn: ^.baum m Citrontræ n; ^.Wasser n Limonade c.

Zitier-...in Zssgn: ^aal m Krampe-Barryg, Sitter aal o; ^espe, Pappel /Bævre-Esp c; ^.roche(n) m Kramperokke, Sitterrokke c. zittern ryste, bæve, sitre, skæl-

Zitwersamen m Ormefrø n.

Zitz m Sirts n.

Zitze / Brystvorte c; Patte c.

zivil civil; borgerlig; høflig; (vom Preis) rimelig.

Zivil n Civil, civil Dragt c; civil Stand c, X Civilister c/pl.; ^.ehe /borgerligt Ægteskab n; istand m borgerlig Stand c; ^ver-sorgung f civilt Embede n.

Zobel m Zool. Zobel o; (a. ^.fell) Zobelskind n.

Zober m Ballie o.

Zofe / Kammerpige o.

zögern nøle, tøve.

Zögerung / Nølen, Tøven c.

Zögling m Elev c; Plejebarn n.

Zoll nr 1. (Maß) Tomme 0. 2. Told c; Toldbod c, Toldsted n; sig. Afgift c.

Zoll-..., zoll-... in Zssgn: ^.amt n Toldvæsen n; Toldbod c; angabc /"Tolddeklaration c; „» aufschlag m Toldforhøjelse c; Jbeomte(r) m Toldembedsmand c; Einnehmer m Toldkasserer c; Toldoppebørselsbetjent c; Bommand 0; ^.srei a. toldfri; ^gebiet n Tolddistrikt n; -hans n Toldhus n; (für de» Brücken-usw.

pedantisk.

tillave.

Zoll) Bomhus n; „inspektor tn Toldindspektø'r c; „krieg tn Toldkrig c; „pflichtig a. toldpligtig; „schein tn Toldseddel c; „schiff n Toldfartøj n; „stab, „* stock tn Tommestok c; „straße f Bomvej c; „tarif m Toldtarif o; „verband, „verein m Toldforening c; „Verschluß tn Toldsegl n; unter „Verschluß oplagt, ufortoldet; „wesen n Toldvæsen n.

zollbar toldpligtig.    [give.

zollen betale Told; v/a. sig. yde, zöllig tommelang, -bred, -tyk. Zöllner tn Toldbetjent c; Bommand, Bromand c; bibl.Tolder c. Zone f Zone c.

Zonentarif m Zonetarif c. Zoolo'g(e) m Zoolog c. zoologisch zoologisk.

Zopf tn Haarpisk o; Haarflet-ning o; Trætop c; sig. Rus, Pisk o; Pedanteri n; „band n Haarbaand, Piskebaand n; „• ende n (e-S Baumes) Topende o; „mensch tn Pedant o; „stil tn Parykstil c; „zeit f Paryktid c.

zopfig som bærer Haarpisk; fig.

[teri n.

Zopftum n Parykvæsen, Pedan-Zorn m Vrede, Harme c. [de. zornentbrannt opflammet afVre-zornig vred, harmfuld, opbragt. Zote f Gemenhed, Uanstændighed c (i Tale); „n reißen sige Gemenheder.

zotenhaft, zotig gemen, obscøn. Zotenreißer tn En, der morer sig med at sige Gemenheder. Zotte f Tot, Tjavs c; Dusk, Kvast c.

zottig laadden; forpjusket. Zottigkeit f Laaddenhed o. zu 1. prp. til; i; „ Berlin wohn-hast bosiddende i Berlin; zum Beispiel for Eksempel; „ Bett

gehen gaa i Seng; „ Fuß til Fods; „ Hause hjemme; zum letzten Male for sidste Gang; au Mittag ved Middagstid; zur Not til Nød; „ Tausenden i Tusindvis ; zur Tür hinaus ud ad (af) Døren; „ Wasser til Vands; zur Zeit for Tiden; zur Zeit der Kreuzzüge paa Korstogenes Tid; freundlich „ j-m sein være venlig imod En; (vor dem Infinitiv) at; um ... „ for ...at. 2. adv. for, alt for; lukket; hen imod, ad;

groß for stor; Tür „I luk Døren!; er ging auf mich „ han gik hen imod mig; er ging der Stadt au han gik ad Byen til; nach Norden „ imod Nord; immer „, nur „! fremad! bliv ved!

Zuave tn Zuav o. zu-bauen tilbygge, spærre med Bygninger; bygge til.

Zu-beh5r n(/) Tilbehør w; Udenomsbekvemmeligheder c/pl. zu beißen bide til; F wacker „ hugge i sig.

zu-bekommeu faa i, faa lukket;

faa til, i Tilgift, zu-benamsen give et Tilnavn, zu-benannt med Tilnavn.

Zuber tn Ballie c. zu bereiten tilberede; (Speisen) [Tillavning c. Zu bereitung f Tilberedelse c; zu-binden binde til, tilbinde; j-m die Augen „ binde En for Øjnene.

zu-blasen blæse til, blæse i; sig.

indskyde.    [der c.x

Zu-blaser tn Indblæser, Tilskyn-zu-bleiben forblive lukket, zu blinzeln blinke til. zu bringen bringe, tilbringe; das zugebrachte Vermögen den indbragte Formue; die Zeit mit et. au tilbringe Tiden med noget. Zu-brot n Tilmad c.

sion c.

get.

Zu buße f Tilskud n.

Zucht f Race c; Kuld n; Optugtelse, Disciplin, Tugt c; Sømmelighed, Ærbarhed c; (Tier-) Opdræt, Avl c; (Pflanzen-) Opelskning o.

Zucht-..., zucht-... in Zfsgn: -bulle m Avlstyr c; -füllen n Tillægsføl n; -Haus n Tugthus, Forbedringshus n; -Häusler m Tugthusfange c ;-Hengst m Stuthingst, Beskeler c; -fatb n Tillægskalv c; -los a. udiscipli-neret, tøjlesløs; -losigkeit f Mangel c paa Disciplin; Tøjlesløshed o; -meister m Tugtemester c; -mittel n Tugtemid-del n; -pferd n Stodhest o; -• Polizei f Sædelighedspoliti n; -rute f (Tugtens) Ris n; -schaf n Tillægsfaar n; -ftutc f Stod-hoppe, Tillægshoppe o; -Vieh n Tillægskvæg n, Avlsdyr n/pl.; -Wahl f Racevalg n.

zuchten(Tiere)opdrætte; (Pflanzen) dyrke, opelske.

Züchter m Kvægavler, Opdrætter c; Dyrker c.

züchtig tugtig, ærbar.

züchtigen tugte, revse.

Züchtigkeit f Tugtighed, Ærbarhed c.

Züchtigung s Tugtelse, Revsel-[ret c.}

Züchtigungsrecht n Revselses-J

Züchtling m Tugthusfange c.

zucken gøre en lynsnar Bevægelse, trække; fare sammen, skælve, dirre; (vom Blitz) glimte, blinke; v/a.; bie Achseln -trække paa Skuldrene.

zücken trække, drage (Kaarden, Sværdet).

Zucker m Sukker n.

Zucker-..., zucker-... in Zffgn: -artig a. sukkeragtig; -bäcker m Sukkerbager, Konditor c; -bäckerei f Konditori n; -backwerk n Sukkervarer c/pl.; Sukkergodt n; -büchse, —bofe f Sukkerdaase c; -erbse ^ f Sukkerært o; -• früchte flpl. kandiserede Frugter c/pl.; -gast f Zool. Sølvkræ n; -guß m Sukkerglasur c; -. hut m Sukkertop c; -kand(is) m Kandissukker n; -krankheit f Sukkersyge c; -mcloitc^/"Sukkermelon c; -Plätzchen n Sukkerplesken c; -rohr ^ n Sukkerrør n; -fachen fl pi. Sukkervarer c/pl.; -säure/°Chem.Sukkersyre c; -schale f Sukkerskaal o; -» sieder m Sukkerkoger o; -siederei f Sukkerkogeri n; -sirup m Sukkersirup, Melasse c; -fü'ß o. su'kkersød (a. sig.); -wasier n Sukkervand n; -werk n Sukkergodt n; -zange f Sukkertang c. [af Sukker, Sukker-.l zuckern 1. v/a sukre, søde. 2. a.J Zuckung f Trækning, Konvul-[dæmme op for. zu-dämmen stoppe til,tilstoppe; zu decken dække til, tildække, zu-de'm desuden, for øvrigt, zu denken tiltænke, zu diktieren: j-m et. - diktere En noget.

Zu-drang m Tilstrømning c. zu-drängen: sich - trænge sig frem (til).

-u-dreheu dreje til; j-m ben Rücken - vende En Ryggen, zu dringlich paatrængende.

Zu dringlichkeit f Paatrængen-hed c.

zu drücken trykke til, trykke i; sig. ein Auge bei etwas - lukke Øjnene for noget, zu-eignen tilegne, tildele; dedicere ; sich et. - tilegne sig no-[dikation c. Zu eignung f Tilegnelse, De-zu-eilen ile hen imod, imøde. zu erkennen tilkende, tildele. Zu-erkennung f Tilkendelse o.

noget.

tilfalde En.

læg n.

gu-e'rft først, allerførst; først og fremmest, zu-fächeln tilvifte, zu fahren køre til; køre hen imod; auf etwas „ fare løs paa [delse c. Zu fall m Tilfælde n, Hæn-zu-fallen falde til, falde i; j-m „ [digvis.

zu-fällig tilfældig; adv. tilfæl-Zu-falligkeit f Tilfældighed c. zu-fertigen tilstille, zu-slicken lappe, stoppe, zu-fliegen flyve hen imod; (v. der Tür) flyve i.

zu-fliesjeu flyde, strømme hen imod, hen til; j-m et. „ lassen lade noget tilflyde En. Zu-flucht f Tilflugt c. Zu-fluchts-ort m, -statte f Tilflugtsted n. [wäffer) Tilløb n. Zu fluß m Tilstrømning c; (Ge-zu-flüsteru tilhviske, zu-fo'lge ifølge, zu-frie'den tilfreds, fornøjet. Zu-frie'deuheit f Tilfredshed c. gu-frieren fryse til, lægge til. zu-fügen føje til, tilføje; tilføje, volde.

Zu-fuhr f Tilførsel c. zu-führeu føre til, tilføre, zu-füllen fylde til, fylde paa; fylde op.

Zug m Træk, Drag n; Tog n, Rejse, Vandring c; (der Bögel) Træk n; (SufU) Træk, Trækvind c; Tog n (a. A), Procession c; („ Vögel) Flok; („ Fische) Stime c; X Deling c; („ Pferde usw.) Spand n; (Berg„) Drag n, Række c; (beim Schreiben) Streg c, Strøg n; (Fischerei) Dræt n; (Gesichts^ Træk n; (Orgel„) Stemme c, Register n; (im Gewehr) Riffelgang c; <3> Trisseværk n; /iør.Bevægelse, Gang c; auf e-n in einem „ i eet Drag; i eet Træk; fig. in „ bringen sætte i

Gang; fig. im „e sein være i Gang.

Zug-«., zug-... in Zffgn: „artikel G> m Artikel c, som trækker; abrücke f Vindebro c; Führer S m Togfører c; X Delingsførere; arn n (Fischerei) Trækgarn n; „traft f Trækkraft c; Tiltrækningskraft c (a. fig.); „leine f Trækline c; „loch n Trækhul n; „luft f Træk, Trækvind c; snittet n Trækmiddel n (a. fig.); „netz n = „» garn; „ochs m Trækstud c; (V* personal 5% n Togpersonale n; „Pferd n Arbejdshest c; „» b^aftern Trækplaster n (a.fig.); Schnur ^ Træksnor c; „feil n Trækreb n; sL Kabeltov n; „» stiefel m Fjederstøvle c; „stück n Thea. Kassestykke n; stiere n/pl. Trækdyr n/pl.; „Vogel m Trækfugl c; „weise adv. i Flokke; X delingsvis, i Delinger; „wind m = „luft.

Zu-gabe js Tilgift c; Buchh. Tiltindgang c. Zu gang m Adgang c; Tilgang, zu-ganglich tilgæ'ngelig. zu-gebeu give til, i Tilgift; fig. indrømme; give sit Samtykke til, tillade.

zu-ge'gen tilstede, nærværende, zu-gehen gaa i, lukkes; gaa (rask) til; gaa hen imod, hen til; (v. Briefen) komme i Hænde; fig. gaa til, ske; j-m et. „ lassen tilstille En noget, zu-gehoreu høre til; tilhøre, zu gehörig tilhørende; henhørende til.

Zügel m Tøjle, Tømme c. Zügel-..., zügel-... in Zffgn: „loS a. tøjlesløs;„losigkeit /'Tøjlesløshed c.

zügeln optømme; fig. tøjle, styre, holde i Tømme. [Kødet).) Zu-gemüse n Grønsager pl. (tilj

komme ; j-m et. -x. lassen tilstille, tildele En noget, zu-können kunne komme til. Zu-kost f Tilmad c. zukriegen F — zu-bekommen. Zu-kunft f Fremtid; tn - for Fremtiden.

zu-künftig tilkommende, fremtidig; adv. for fremtiden. Zukunfts-... tn Zs.-stzgn: -bild n Fremtidsbillede n; -staat w Fremtidsstat c.

zu-genannt med Tilnavn, zu gesellen give til Selskab, Medhjælp, adjungere; sich j-rn -slutte sig til En.

Zu-geständniS n Indrømmelse,

Tilstaaelse c.

zu gestehen indrømme, tilstaa. zu-getan hengiven, zu gießen hælde i, paa; støbe til. zugig fuld af Træk, luftig, blæsende.

zu-glei'ch tillige; paa samme Tid, samtidig; paa een Gang. zu greifen gribe til; tage fat; (bei Tische) tage for sig af Retterne, zu-gucken se til.

zu-haben have lukket; have til. zu-haken hægte til. zu halten holde til, holde lukket ; v/n. mit j-rn - holde til j zu länglich tilstrækkelig, med En.

Zu-Hälter m Soutenør, Alfons c. zu-ha'uden ved Haanden; j-m -fommen komme En i Hænde, zu-hängen tilhænge; tildække, zu-hauen (Stein, Holz) tilhugge;

(Fleisch) hugge ud. zu-heften hæfte til; ri sammen, zu-heilen læges, heles, zu hören høre til, høre efter;

j-m - høre paa En.

Zu-Hörer m Tilhører o.

Zu hörerschaft f Tilhørerkreds o.

Auditorium n.

zu-jauchzen, zu jubeln tiljuble, zu-kaufeu købe til. zu kehren vende til., zn-ketteln lukke med en Kæde. zu kitten kitte til, tilkitte. zuklappen klappe sammen, smække i, lukke, zu kleben tilklæbe, tilklistre, zu-klinken lukke (med Klinke), zu knöpfen knappe; zugeknöpft/rA. tilknappet.

zu-knüpfen knytte, binde til. zu kommen komme hen imod, hen til; komme i Hænde; sig. til da-

zu lächeln tilsmile, smile til.

Zu lage f (Lohn-) Tillæg, Paalæg n.

zu langen række hen til; slaa til, være tilstrækkelig; (bei Tische) tage for sig; v/a. j-m etwas - række En noget.

Zulänglichkeit f Tilstrækkelig

zulasien lade være lukket; indlade, give Adgang; tillade, tilstede.

zu-lässt g tilla delig.

Zu-lässigkeit f Tilla'delighed s. Zu lassung f Indladelse, Adgang c; Tilladelse c. [ning c. Zu lauf m Tilløb n, Tilstrøm-zu-laufen løbe (rask) til; løbe hen imod, hen til; spitz - løbe spidst til.

Zu-legemesfer « Foldekniv o. zu legen (ein Loch) dække til; (ein Messer) lukke; lægge til, addere; F sich et. - lægge sig noget til, anskaffe sig noget, zu-lei'de: j-m et. - tun gøre En Fortræd.

zu-leimen lime til. [mer til alt.I zu-letzt til sidst; naar alt kom-j zu-lie'be: j-m - for Ens Skyld, zu löten lodde til. zu-machen lukke; v/n. skynde zu ma'l 1. adv. alle sammen; paa een Gang: især. 2. <j. især

[sig.

Deut»ch-d&ni»v.b

SO

get af En.

[letfængelig.

Ende.

[forpurre.

zu mauern mure til, tilmure. zu-mei'st for det meste, zu-m effen tilmaale, tildele, zu muten: j-m et. - forlange notmodning c. Zu mutung /"Forlangende n, An-zu-nä'chst 1. prp. nærmest ved. 2. adv. først og fremmest; foreløbig.

zu nageln nagle, sømme til. zu nähen sy sammen.

Zu nahme f Tiltagen, Vækst c;

(vom Monde) Tiltagende n.

Zu name m Familienavn, Efternavn n; Tilnavn n.

Zünd-..., zünd-... in Zssgn: -holz. -Hölzchen n Tændstik c; -Hütchen n Fænghætte c; -körper m brændbart Legeme w; -kraut n Fængkrudt n; -loch X n Fænghul n; -Nadelgewehr n Tændnaalsgevær n; -röhre ^ f Tændrør n; -schnür X f Tænd-snor, Lunte c; -schwamm m Fyrsvamp c; -ftoff m Faeng-stof n.

zündbar antændelig, brændbar,} zünden tænde, stikke Ild paa; sig. opildne, elektrisere; vjn. fænge, komme i Brand.

Zunder m Tønder n; Fyrsvamp c; Trøske c; sig.Brændstof n. Zünder m Tænder c; Fidibus c; Ildtænder c; $$ Brandrør n. zu nehmen tage til, tiltage; vokse, trives.

zu neigen bøje hen imod, hen til; sich einem Dinge - hælde hen imod noget; sich j-m - føle sig hendragen til En; sich s-m Ende - nærme sig sin Død, sin [Hengivenhed c. Zn - neigung f Tilbøjelighed, Zunft f Lav n. zünftig lavsmæssig.

Zunftmeister m Oldermand c; Lavsmester c.

Zunge s Tunge c; Tungemaal,

Sprog n; (einer Wage) Tunge c\ (einer Schnalle) Torn c; (Fisch) Tunge o.

züngeln spille med Tungen; (vom Feuer) spille, slikke.

Zungen-..., zungen.... in Zs.-segn: -band n Tungebaand n; Jbud). stabe m Tungebogstav n; --drescher m Sludrebøtte c; Lovtrækker c; -drescherei f Sludder c; Lovtrækkeri n; -fertig «. tungefærdig, raptunget; -• fertigfeit /'Tungefærdighed c; -förmig a. tungeformet; -laut m Tungelyd c; -reiniger. sch ab er m Tungeskraber o; -» spitze f Tungespids c; -Umrft f Tungepølse c.

zu-ni'chte :-machen gøre til in tet, zu nicken nikke til; v/a. tilnikke, zu nu'tze: sich etwas - machen gøre sig noget til Nytte; drage Fordel af noget

zu-pa'ß tilpas.    [pille.I

zupfen rykke, trække; plukke j zu pfropfen tilproppe, zu raten tilraade. zu-rechnen lægge til, regne med; tilregne.

zu rechnungsfähig tilregnelig, zu-re'cht i god Orden, i Stand, paa rette Sted, i rette Tid; til Rette; Jbtittgen faa i Stand, bringe i Orden; -finden: sich -finden finde sig til Rette; -helfen: j-m -helfen hjælpe En til Rette; kommen: mit etwas -kommen komme til Rette med noget; mit j-m -kommen komme ud af det med En; -legen lægge til Rette; -machen gøre i Stand, i Orden; lave, tillave; -fetzen,-. stellen sætte, stille i Orden; j-m den Kopf -setzen bringe En til Fornuft; -weifen vise til Rette; irettesætte. Zurechtweisung f Tilrettevisning, Irettesættelse r

Zu rede f Overtalelse, Tilskyndelse c; Opmuntring, Trøst c. zu-reden overtale, tilskynde; opmuntre, trøste, [strækkelig. zu reichen række; v/n. være til-zu-reichend tilstrækkelig, zu reiten tilride; v/n. ride (rask) til; ride hen imod.

Zu reiter m Berider c. zu richten gøre i Stand; tillave;

j-n übel - tilrede En ilde.

Zu richtung f Tilberedning, Til

lavning c.    [ge.l

zuriegeln skyde S laa for, stæn-J zürnen vredes, være vred; j-m - være vred paa En. zu-rü'ck tilbage.

Zu-rü'ck.-., zu-rü'ck-... in Zs.-stzgn: -beben v/n. bæve tilbage; -begeben: sich -begeben begive sig tilbage; -begleiten v/a. ledsage tilbage; -behaltenv/a.holde tilbage; -behaltuugsrecht n Tilbageholdelsesret c; -befomnteii v/a. faa tilbage; faa igen, genvinde; -berufen v/a. kalde tilbage; -berufung f Tilbagekaldelse c; -bezahlen v/a. tilbagebetale,betale tilbage; -bezüglich a. Gram. refleksiv ; -bleiben v/n. blive tilbage; sig. staa tilbage; -blicken v/n. se tilbage; -bringen v/a. bringe tilbage; sig. sætte tilbage; -datieren v/a. antedatere; -denken v/n. tænke tilbage; -drängen v/a. trænge tilbage; -dürfen v/n. have Lov til at komme tilbage; -eilen v/n. ile, skynde sig tilbage; -erbitten v/a. udbede sig tilbage; -erinnern v/a. (an) minde (om); sich an et. -e. mindes, genkalde sig noget; -erobern v/a. tilbageerobre, generobre; -erstatten v/a. tilbagegive, erstatte, godtgøre; -fahren v/n. køre, sejle tilbage; fare tilbage; v/a. køre, sejle tilbage;

-fallen v/n. falde tilbage; an j-n -fallen falde tilbage til En; -finden v/n. u. sich -finden finde Vej tilbage; -fließe» v/n. flyde tilbage; -fordern v/a. fordre, kræve tilbage; reklamere; -. forbening f Tilbagefordring c; Reklamation c; -führen v/a. føre tilbage; sig. auf et. -führen føre tilbage til noget; -gabe f Til-bagegivelse c; -gebenv/a.give tilbage, tilbagegive; gengælde ; -gehen v/n. gaa tilbage (o. sig.); (v. Preise) gaa ned, dale (v. Kontrakt) blive ophævet, gaa tilbage; auf die Quelle -g. gaa tilbage til Kilden; Waren -g. lassen sende Varer tilbage, returnere Varer; -geleiten v/a. ledsage, følge tilbage; -gewinnen v/a. vinde tilbage, genvinde ; -gezogen a. sig. tibage-trukken;-^11^11^11/Tilbagetrukkenhed c; -halten v/a. holde tilbage, standse; opholde, sinke; (von) afholde (fra); sich -h. holde sig tilbage; afholde sig (fra); bare sig (for); v/n. mit et. -h. holde igen med noget; lægge Skjul paa noget; -haltend a. tilbageholdende, reserveret; -tøttltmig/"Tilbageholdelse o; Tilbageholdenhed c; -kaufen v/a. købe tilbage; -kehr /‘Tilbagekomst c; -kehren v/n. vende, komme tilbage, hjem; -kommen v/n. komme tilbage (a. sig.); komme igen; komme hjem; -können v/n. kunne komme tilbage eller træde tilbage; -kunst f Tilbagekomst c; -legen v/a. lægge tilbage; lægge til Side; (Geld) lægge op; (einen Weg) tilbagelægge; -melden: sich -melden melde sig tilbage; -Nahme /"Tilbagetage! se,Tilbagekaldelse c; -nehmen v/a. tage tilbage (auch sein Wort); „prallen v/n. prelle tilbage; fare tilbage; „reisen vin. rejse tilbage; rejse hjem; „rufen v/a. kalde tilbage, tilbagekalde ; „fagert v/a. sige til Svar, svare; „schaudern v/n. gyse tilbage; „schickenv/a.sende tilbage; „schlagen v/a. slaa tilbage; (eine Kalesche) slaa ned ; v/n. springe tilbage; „schnellen v/a. kaste, slynge tilbage; v/n. fare, springe tilbage; „schrecken v/a.skræmme tilbage; afskrække ; v/n. gyse tilbage; „schwimmen v/n. svømme tilbage; „» sehnen v/a. ønske tilbage; sich „sehnen længes tilbage; „setzen v/a. sætte tilbage (auch sig.); sætte til Side; O lægge hen (som ubrugelig); sig. tilsidesætte; „setzung f jig. Tilsidesættelse c; „spiegeln v/a. genspejle ; „stehenv/n. staa tilbage, træde tilbage; sig. hinter j-m „ft. staa tilbage for En; „stellen v/a. sætte tilbage; sætte paa Plads; stille til Side; (bie Uhr) stille tilbage; X (einen Wehrpflichtigen) anse; „stoßen v/a. støde tilbage; sig. frastøde; „stoßend a. sig. frastødende; „strahlen v/a. straale tilbage (a.sig.); „tragen v/a. bære tilbage; „treten vin træde tilbage (a. sig.); (V.Krankheiten) slaa ind; „weichen v/n. vige tilbage, trække sig tilbage; „weisen v/a. vise tilbage ; X (einen Angriff) tilbagevise; (eine Bitte) af slaa; v/n. (auf) vise tilbage (til); „werfen v/a. kaste tilbage; „wirken v/n. virke tilbage, reagere; „wir-kung f Tilbagevirkning, Reaktion c; „wünschen v/a. ønske tilbage; „zahlen v/a. betale tilbage , tilbagebetale; „ziehen v/a. trække tilbage; (ein Gesuch) tage tilbage; X (Posten) inddrage; (Münzen) indkalde; v/n. drage, flytte tilbage.

Zu ruf m Tilraab n. zu-rufen tilraabe; raabe til. zu-rüsten gøre i Stand, lave til. Zu rüstung f Forberedelse, Tilberedelse c; Udrustning c. zu-saen tilsaa.

Zu sage f Tilsagn, Løfte n. zu-sagen: j-m et. „ tilsige, love En noget; sige ja, give Tilsagn ; v/n. j-m „ tiltale, behage

En.

zn-sa'mmen sammen, tilsammen.

Zu-sa'mmen-..., zusammen-... in Zs.-stzgn: „addieren v/a. lægge sammen; „arbeiten v/n.arbejde sammen; v/a. sammenarbejde; „backen v/a. bage sammen; v/n. klistre sammen; „beißen v/a.: die Zähne „beißen bide Tænderne sammen; „bekommen v/a. faa sammen; „berufen v/a. sammenkalde; „berufnng f Sammenkaldelse c; „betteln v/a. tigge sammen; „binden v/a. binde sammen; „brechen v/n. falde, styrte sammen; „bringen v/a. bringe sammen; faa samlet; „bruch m Sammenstyrtning c; „drängen v/a. trænge, trykke sammen; sig. sammentrænge; sich „drängen trænge sig sammen; „drehen v/a. dreje sammen; sammensno; „drücken v/a. sammentrykke , sammenpresse;    „•

fahren v/n. køre sammen; sig. ryge sammen; (vor Schrecken) fare sammen; „fallen v/n. falde sammen, styrte sammen; svinde hen, falde af; falde sammen, indtræffe paa samme Tid; „falten v/a. folde, lægge sammen; „fassen v/a. samle sammen (i Haanden); sig. sammenfatte; „fließen v/n. flyde, strømme sammen : „fluft

sammen;

m Sam menstrømning, Sammenflydning c; Sammenstimlen o; „fügen v/a. føje sammen, sammenføje; „führen v/a. føre sammen: „geben v/a. kopulere, vie; „gehören v/n. høre sammen ; „gehörig a. sammenhørende ; „gehörigkeit f Sammenhør n; „gesetzt a. sammensat; „halt m Sammenhold n; „hallen v/a. holde sammen; holde sammen paa; sig. sammenholde, sammenligne; „hang m Sammenhæng c; aus dem „hang kommen komme ud af det, tabe Traa-den; „hangen, „hangen v/n. hænge sammen; „hangslos a. uden Sammenhæng, usammenhængende; „hanen v/a. hugge sønder og sammen; gennem-prygle; „häufen v/a. sammenhobe; „heften v/a. hæfte, ri „hetzen v/a. hids sammen; „holen v/a. hente sammen, samle; „kaufen v/a. købe sammen; opkøbe; „kitten v/a. kitte sammen; „klang m Samklang, Harmoni c; „kleben v/a. klæbe, kline sammen; v/n. klæbe sammen; „knüpfen v/a. knytte, binde sammen; „tom* men v/n. komme sammen; „» kunst f Sammenkomst c, Møde n; „lauf m=„flute; „laufenv/n. løbe, strømme, stimle sammen; (gerinnen) løbe sammen, størkne ; (in der Wäsche einlaufen) krybe ind; „legen v/a. lægge sammen; (Geld) skyde sammen, skillinge sammen; (ein Messer) lukke; „nehmen v/a. sammenfatte; (ein Kleid) holde sammen; (die Karten) tage op; sig. samle; sich „nehmen tage sig sammen; fatte sig; „passen v/a. passe sammen; v/n. passe sammen; „raffen v/a. samle i Hast, skrabe sammen; sich „raffen tage sig

sammen; „rechnen v/a. tælle sammen, regne sammen (auch sig.); „rotten: sich „rotten rotte sig sammen; „rottung f S ammenro tteis e c; „rücken v/a. rykke, flytte sammen; v/n. rykke sammen; „rufen v/a. kalde sammen, sammenkalde; „schießen v/a. skyde sønder og sammen; (Geld) sammenskyde; v/n. styrte sammen; „schlagen v/a. slaa sammen (a. sig.); lægge, folde sammen; slaa i Stykker; „schrumpfen v/n. skrumpe sammen; „setzen v/a. sætte sammen, sammensætte; sich setzen aus bestaa af; „setzung / Sammensætning c; „sinken v/n. synke sammen, segne; „spiel n Sammenspil n; „stecken: die Köpfe „stecken stikke Hovederne sammen; v/n. hænge sammen (som Ærtehalm); „stehen v/n. staa (tæt) sammen; jsig. holde sammen; „stellen v/a. stille ved Siden af hinanden; sig. sammenstille, sammenligne; „stel* lung f Sammenstilling, Sammenligning o; „stimmen v/n. stemme sammen; samstemme, harmonere, „stoppeln v/a. pille, plukke sammen; „stoß m Sammenstød n (a. sig.); „stoßen v/a. støde sammen; v/n. støde sammen (a. sig.); støde op til hinanden; „tragen v/a. bringe, bære sammen; kompilere; „» tressen vin. træffes, mødes; falde, træffe sammen; passe sammen, stemme med; „tressen n Sammentræf n; Møde n; „treten v/n. træde sammen, samles; forene sig; „tritt tn Sammentræden o; „wachsen v/n. vokse sammen; „werfen v/a. kaste sammen, i Bunke; kast© over Ende; kuldkaste, styrte; blande, sammenblande: ..wir-

[ved.

[tion c.

Zu-schiebung f (beS Eides) Dela-zu-schießen skyde væk, løs; fare hen imod; v/a. (Geld) tilskyde.

Zu-schlag m (Auktion) Tilslag n;

(Steuer^., Preise) Tillæg, Paalæg n; (Metallurgie) Flusmiddel n;

„(s)billet K n Tillægsbillet o;

^.(s)porto n Tillægsporto c;

^(s)prämie f Tillægspræmie c.

Zu-schlagemesser n Foldekniv c. zu schlagen slaa til; slaa løs (paa); slaa, smække i; v/a. (eine i zu-sichern tilsikre, garantere. Tür) slaa, smække i; (Auktion) Zu-sicherung f Tilsikring o. tilslaa.    zusiegeln forsegle.

Zuspeise f Til mad c; Gemyse c. zu spielen: j-m etwas ^ spille En noget i Hænderne, zu spitzen tilspidse, spidse, zu-sprechen tilkende; j-m Mut ^ sætte Mod i En; v/n. j-m ^ tale til, henvende sig til En; den Gerichten ^ tage for sig af Retterne.

fen vin. virke sammen, samvirke; ^würfeln v/a. kaste imellem hinanden; ^zählen v/a. tælle, lægge sammen; ^.ziehbar a. sammentrækkelig; ^.ziehbar-feit f Sammentrækkelighed c; ^.ziehen v/a. trække sammen; (Anat. und Gram.) sammentrække ; v/n.flytte sammen: ^ziehung f Sammentrækning o; ^.zucken v/n. fare sammen.

Zu-satz vi Tilsætning c; Tillæg n; Tilføjelse c. zu-sch arren skrabe til. zu schauen se til, være Tilskuer Zu-schauer m, ^tit f Tilskuer(i'n-de)c; ^ratitn m Tilskuerplads c. zu-schicken tilsende, zu-schieben (eine Tür) skyde til, i; j-rn et. skyde, skubbe noget hen til En; sig. tilvende En noget; j-m die Schuld ^ skyde Skylden paa En; (den Lid) deferere.

Zu-schlags.... s. Zu-schlag. zu-schließen lukke i, tillukke, zu-schmeißen F slaa, smække i;

j-m et. ,x, smide noget hen till zu-schmieren smøre til. [En.j zu schnallen spænde til, i. zu schnappen snappe til; (v. Schloß) smække i.

zu-schneideu (Schneiderei; Tischlerei) skære til, tilskære.

Zu-schneid er m Tilskærer c. Zu-srhneiderei s Tilskæreri n, Tilskærerstue c.

Zu schnitt nr Tilsnit, Snit n; Fa-

zu-schnüren snøre sammen, til. zu schrauben skrue til. zuschreiben tilskrive, tilføje; j-M et. ^ skrive En noget til, tilskrive En noget; tilskrive En noget (som Gave); tilegne, dedicere; j-m die Ehre, die Schuld ~ tillægge, tilskrive En Æren, Skylden (for noget), zu-schreien raabe, skrige til. zu schreiten: auf j-n ^ gaa hen imod, hen til En; tüchtig ^ gaa rask til.

Zu schrift f Brev n, Skrivelse c;

Tilegnelse, Dedikation c.

Zu schuß m Tilskud n. zu-schütten tilkaste; hælde til. zu-schwören tilsværge, zu-seheu se til, være Tilskuer ved; j-m - se paa En (medens han tager sig noget for); se sig for, tage sig i Agt; se til, sørge for (at noget sker), zu-seheuds synlig, kendelig, zn-seuden tilsende, zu setzen sætte til, tilføje; sætte til, tabe; v/n. j-m hart ^ gaa En haardt paa Klingen; j-m mit Bitten - plage En med Bønner.

zu springen springe hen imod.

[c; Søgning c.

træffe.

Tider.

til; j-rn - ile En til Hjælp, hjælpe En.

Zn-spruch m Opmuntring, Trøst Zu-stand m Tilstand, Stand c. zu-fta'nde s. Stand, zu-ständig tilhørende, tilkommende; kompetent.

Zu ständigkeit f Kompetence s. zu-ftecken hæfte med en Naal; j-m et. ^ stikke noget til En; sig. lade En noget vide. zu-stehen tilkomme, zu stellen tilstille, tilsende; jnr.

forkynde (Stævning). Zu-ftellnngsurkunde f skriftlig Stævning c.

zu-ftimmen være enig med, bifalde; samtykke. [tykke n.

Zu stimmung f Bifald n; Sam-zu-ftopfcn tilstoppe, stoppe, zu-stoßen støde hen imod, til; (eine Tür) skubbe i; y/n. støde til; tilstøde, hændes. zu strömen strømme til. zu-stutzen tilstudse; fikse op. zu-tappen famle sig frem; gribe plumpt til; buse paa.

Zu-tat f (Schneiderei) Tillæg n;

Kochk. Tilsætning s. zu teilen tildele; jnr. tilkende, zu tragen bringe; meddele, fortælle; sich ^ tildrage sig, gaa for sig.

Zu träger m Sladderhank c.

Zu trägerei f Sladder c. zu träglich fordela'gtig, gavnlig. Zu-träglichkeit/'Fordela'gtighed, Gavnlighed c. zutrauen tiltro.

Zu trauen n Tillid, Tiltro c. zu traulich fortroTig, tillidsfuld. Zu traulichkeit f Fortrolighed c. zu-treffen slaa til, passe, ind-[de, træffende, zu treffend passende, rammen-zu trinken: j-m ^ drikke En til.

Zu tritt m Adgang c. zu tun føje til; lukke.

gu-tun nMedvirkning; ohne mein uden min Medvirkning. zu-tu(n)lich venlig, fortrolig;

indsmigrende; medgørlig.

Zu 1u(n)lichkeit f Venlighed c: Imødekommenhed c; Medgørlighed c.

zu verlässig paali'delig. gu-tierlnifiQfctt/'Paali'delighedc. gu-Derfidit/"fast Tillid, Fortrøstning c.    [li'delig.}

zuversichtlich tillidsfuld; paa-j Zu versichtlichkeit f Tillidsfuld-hed, Sikkerhed c. zu-vo'r forhen, før: først, iFo'r-vejen.

Zu-vo'r-..., zu-vo'r ... in Zfsgn: erwägen v/a. betænke i Forvejen ; Jfommcit y/n: j-m atommen komme En i Forkøbet; kommend a. forekommende; kommenheit f Forekommenhed c; ^tuil y/a.: es j-rn ^tnn over-gaa En.

zn-vo rderst først og fremmest. Zu wachs m Tilvækst c. zu wachsen (von Wunden) gro til;

j-m ^ tilflyde, tilfalde En. Zu-wage f Tilgift o. zu-wägen tilveje, zu-warten vente roligt, zu-we'ge til Veje; ^ bringen bringe, skaffe til Veje, tilvejebringe; gut ^ sein befinde sig vel; have det godt.

zu-wehen: j-rn Luft - tilvifte En Luft; mit Schnee _ tilfyge med Sne.

zu-wei'len undertiden, somme [hen til.

zu weisen anvise, tildele; vise zu wenden vende til; j-m etwas ~ tilvende, skalle En noget; give, skænke.

zu werfen (e-n Graben) tilkaste, kaste til; j-m et. ^ kaste noget hen til En; (die Tür) smække, smælde i.

[pfennig c.

zu-wi'der imod; es ist mir - det er mig imod, modbydeligt; -« handeln handle imod; -laufen gaa imod, være i Strid med. Zu-wi'derhandlung f Overtrædelse c.

zu winken vinke til. zu-zahlen betale til, ekstra, zu zählen: j-m et. - tiltælle En noget.

zu-ziehen (Knoten) trække til; (eine Tür) trække i; (Gardinen) trække for; trække hen imod, til; tilkalde; sich et. - paadrage sig noget; v,'n. flytte til.

Zu ziehnng f Tilkaldelse c; Paa-dragelse c.

Zu-zug m Tilflytning, Tilgang o; Tilstrømning c; Forstærkning c.

zu züglich med Tillæg af. zwacken knibe, nappe.

Zwang m Tvang c; Med. Kneb, Tryk n; sig. Fængsel, Fangenskab n; sich - antun paalægge sig Tvang, gøre Vold paa sig selv.

Zwang-..., zwang-... in Zffgn: -los a. tvangløs, tvangfri, utvungen; -losigkeit f Tvangfrihed, Utvungenhed c.

zwängen klemme, trykke; sig.

tvinge, betvinge. Zwang(s)-...,zwang(s)-... in Zssgn: -anleihe f Tvangslaan n; -ar-beit f Tvangsarbejde n; -ent-eignung f Ekspropriation o; -« gesetz n Tvangslov c; -jacke f Spændetrøje c; -lages tvungen Situation s; -mitte! n Tvangsmiddel n; -paß m Tvangspas n; -Verfahren n Tvangsforanstaltninger dpi.; -Vollstreckung f jur. Eksekution c; -weife adv. tvangsvis, ved Tvang, zwanzig tyve.

Zwanziger m tyveaarig c; Tyve-zwanzigerlei tyve Slåers zwanzig-fach, -fällig tyvefold. zwanzigste (der, die,das) tyvende. Zwanzigstel n Tyvendedel c. zwanzigstens for det tyvende, zwar ganske vist, rigtignok, vel; und - og det.

Zweck m Pløk c; Maal n, Hensigt c, Øjemed n.

Zweck-..., zweck-... in Zssgn: -dien-lich a. formaalstjenlig, hensigtssvarende; -dienlichkeit f Hensigtsmæssighed c; -effen n Festmaaltid n; Jfo8 a. hensigtsløs, unyttig, meningsløs; -losigkeit f Unyttighed, Meningsløshed c; -mäßig a. hensigtsmæssig;    /"Hen

sigtsmæssighed c; -widrig a. uhensigtsmæssig; -Widrigkeit f Uhensigtsmæssighed c. Zwecke f Pløk c; Skomagersøm zwecken pløkke.

zwei to; eine Zwei en To, Toer, et Total.

Zwei«..., zwei-... in Zssgn: -armig a. toarmet; -bändig a. (v. Büchern) i to Bind; -beinig a. tobenet; -heutig a. tvetydig, dobbelttydig; tvetydig, ækvivok; -• deutigkeit f Tvetydighed c; -• fach, -fällig a. dobbelt; -farbig a. tofarvet; -hånder m tohæn-det Skabning c; -händig o. to-hændet; J¹ tohændig; -hufer m/pi. Klovdyr njpl.; -hufig a. klovf odet; -jährig o. toaarig, Toaars-; -jährlich o. som sker hvert andet Aar; -kämpf m Tvekamp c; -mal adv. to Gange; -malig a. to Gange gentagen; -master >1* m Tomaster o; -rad n Cykel c; -• räd(e)rig a. tohjulet; -reihig a. toradet; -ruderig a. toradaaret; -fchläfig a.: ein -fchläfiges Bett en Dobbeltseng; -schneidig a. tveffigget: -fettig a. tosidet:

agtig.

sildig «. Tostavelses-; -sitzig «. (v. Wagen) tosædet; -fttøer ék> m Tandem c; Spanner m (Wagen) Tospænder c; -spännig «. to-spændig; -sprachig «. i to Sprog; som taler to Sprog; -stellig «.tocifret; ^stimmig / «. tostemmig; -stockig a. toetages; -ständig «. to Timers; -tägig a. to Dages; -teilig «.tvedelt; -vie'rtelnote/ f halv Node o; -vie'rteltakt S m to fjerdedels Takte; -weiberei f Bigami n; -wüchsig a. Med. med dobbelte Lede, rakitisk: -zack m Fork c; -zackig «. totakket; togrenet; -zeitig a. toliniet; (v. der Gerste) toradet; -züngig a. tvetunget, zweierlei' to Slags.

Zweifel m Tvivl c.

Zweifel-..., zweifele, tn Zs.-stzgn: -los a. utvivlsom; -mut m Tvivlraadighed c; -mütig a. tvivlraadig; -sucht f Tvivle-syge, Skepticisme c; -süchtig «. tvivlesyg, skeptisk, zweifelhaft tvivlsom; (von Per« fonen) tvivlende; tvivlraadig. zweifeln tvivle (an — om), zweifelsohne uden Tvivl, upaa-tvivlelig, utvivlsomt.

Zweifler m Tvivler, Skeptiker c. Zweig m Kvist c; tynd Gren c; sig. Gren, Branche c; -anstalt f Filial c; -bahn §§ f Sidebane, Stikbane c; -bank f Bankfilial c; -geschaft n Filial c; -linie f Sidelinie c; -verein tn Lokalforening o; -Werk n Greneværk n.

zweit.... in Zfsgn: -ältest o. næstældst; -best a. næstbedst; -« jüngst a. næstyngst; -letzt «. næstsidst; -nächst a. næstnæst. zweite (der, die, das) anden; -ns, zum -U for det andet, zwerch — quer.

Zwerchfell n Anal. Mellemgulv

n; sig. j-m das-erschüttern ryste Ens Lunger.

Zwerg m Dværg o; -baum m Dværgtræ n; -inensch m Dværg, Pygmæ c.

zwerg(en)haft, zwergig dværg-[Svedske c. Zwetsch(g)e f Svedskeblomme, Zwick-... in Zfsgn: -bohrer m Svik-born; -brille /"Næseklemmer c; -wühle f Svikmølle c (auch sig.); -zange fNiptang o. Zwickel m Kile o; Svikkel c; -• bart m Fipskæg n; -struwpf m Svikkelstrømpe c. zwicken knibe, nappe; sig. plage, pine.

Zwicker nr Napn; Næseklemmer, Pincenez c.

Zwie-..., zwie... in Zs.-stzgn: -back m Tvebak c; -brache f Landw. Ompløjning c; -brachen v/a. pløje 2 Gange; -fach, -fällig a. dobbelt; -gespräch n Samtale, Dialog c; -licht n Tusmørke n; -spalt m Splid, Uenighed c; tracht f Tvedragt, Splid c. Zwiebel/'Løg n; Svibel c, Blomsterløs n.

Zwiebel-..., zwiebel-... in Zfsgn: -artig a. løgagtig; -6eet n Løgbed n; -gewächs n Løgvækst c; -knollen m Blomsterløg n, Knold o; -faure f Løgsauce c. zwiebeln indgnide med Løg; F sig. pine, plage.    -c.j

Zwiesel/'Tvege, tvekløftet Gren) Zwil(li)ch m Dvælg, Bolster n. Zwilling w Tvilling c. Zwillings-... in Zs.-stzgn : -apfel m Tvillingæble n; -brnderm Tvillingbroder o; -geschwister pi. Tvillinger c/pl.; -schwester f Tvillingsøster c.

Zwing-... in Zfsgn: -bürg f Borg, Fæstning c; -Herr m Despot, Tyran c; -Herrschaft / Despoti, Tyranni n.

Zwinge f Dupsko c; Skruestikl satz m Gram. Mellemsætning jtouiøeii tvinge; betvinge. [c.j J e; -spiel »r (Theater) Mellemspil Zwinger m Hundegaard, Bjørne- n; -station f Mellemstation c; grave; Bur n; Arena c; Borg- -stunde f Mellemtime c; Fri-fængsel n; Murtaarn n; Rum time c; -träger n mellem Muren og Stadsgra- c; -trägerei f Sladder c; -wand ven.    f Skillevæg c; -zeit f Mellem

m Sladderhank

Zwirn m Traad, Sytraad c; -(g)» tid c. faden m Ende e Traad; Sytraad Zwist m Tvist, Kiv, Strid c c; -Haspel m (f) Garn vinde c; -• zwistig uenig, tvistig; omtvistet, mafrijiite f Traadspindemaskine | omstridt, c; -seide f tvunden Silke c; -» I Zwistigkeit f Tvistighed c. spitzen s/pl. ægte Kniplinger zwitschern kvidre. cjpl.    Zwitter vi Blanding, Bastard c;

zwirnen 1. a. af Traad, Traad-. Hermafrodit, Tvetulle c.

2. vja. tvinde.    zwitterhaft blandet, Bastard-;

zwischen mellem, imellem.    hermafroditisk, tvekønnet.

Zwischen-..., zwischen ... in Lssgn: zwölf tolv; es ist - Uhr Klokken -akt m Mellemakt c; -.deck in er tolv.

Tolvkant c; -eckig a. tolvkan-tet; -ender rn (Zagd) Tolvender c; -fach, -faltig a. tolvdobbelt; -fi'ngerdarmm Tolvfingertarm c; -jährig a. tolvaarig, Tolv-aars-; -mal adv. tolv Gange; -feitig a. tolvsidet, tolvkantet; -ständig o. tolv Timers; -tägig a. tolv Dages; -teilig a. tolv-delt.

Mellemdæk n; -ding n Mellern- Zwölf-..., zwölf-... in Zsign: -eck n ting c; -du'rch adv. tværs igennem; nu og da, af og til; -• essen, -gericht n Mellemret c;

-fall m mellemkommende Begivenhed c; -geschah n Mezzanin c; -hasen m Mellemhavn s; Transithavn c; -handel m Mellemhandel, Transithandel c; -Händler m Mellemhandler,

Agent, Kommissionær c; Mellemmand c; -Handlung f (Thea- j zwölferlei' tolv Slags, ter) Mellemhandling, Episode j zwölfte (der, die, das) tolvte, c; -i'nne adv. midt imellem; j Zwölftel n Tolvtedel c.

-liegend a. mellemliggende; zwölftens for det tolvte.

-maner f Mellemmur o; -raum Zylinder m Cylinder c; Lampe-m Mellemrum n; -rede f ind- glas n; -hut m høj Hat c; -uhr skudt Bemærkning c; Digres- f Cylinderur n. sion o; -regierung f Mellem- zylindrisch cylindrisk, regering c. Interregnum n; -» Zypresse f Cypres o.

Notizen

Notizen

Langenscheidtsche

Verlagsbuchhandlung

(Prof. G. Langenscheidt)

Berlin-Schöneberg

□ □

Spezialverlag

von mustergültigen

Hilfsmitteln für den Sprachunterricht

Inhaltsangabe.

Seite

Unterrichtsbriefe nach der Methode Toussaint-

Langenscheidt

Deutsche Sprachbriefe.........

Wörterbücher (Große und Schul-Ausgaben)    . .

Fonolexika Langenscheidt

10

(Langenscheidts Taschenwörterbücher) 12

Spezialwörterbücher .    .    .

Langenscheidts Sprachführer

16

(Der kleine Toussaint-Langenscheidt)

17

Langenscheidts Sachwörterbücher

(Land und Leute im Ausland) 18

Langenscheidts Konversationsbücher.....

Langenscheidts Briefsteller.........

Nachschlagebücher für die deutsche Rechtschreibung Grammatiken.............

19

20

21

21

Phraseologien.............

Fremdsprachliche Gedichtsammlungen.....

Literaturgeschichten...........

Spezialwerke für Kaufleute.........

Langenscheidts Bibliothek sämtlicher griechischen

und römischen Klassiker........

Metoula-Sprachführer...........

22

22

23

23

24

100. X. 15.

Methode Toussaint-Langenscheidt

Brieflicher Sprach- und Sprechunterricht für das Selbststudium Erwachsener.

Englisch für Deutsche von den Professoren van Dalen, Lloyd und Langenscheidt. Französisch für Deutsche von den Professoren Toussaint und Langenscheidt. Italienisch für Deutsche v. Dr. H. Sabersky und Professor G. Sacerdote.

Niederländisch für Deutsche von C. J. Vierhout und Lektor Ch. Altena.

Rumänisch für Deutsche von Prof. Dr. Ghi^ä Pop und Prof. Dr. G. Weigand.

Russisch für Deutsche von A. Garbell, K. Blattner, Prof. Dr. Körner, L. v. Marnitz und Prof. P. Perwoff.

Schwedisch für Deutsche von E. Jonas, Dr. Ebbe Tuneid und Prof. C. G. Morén.

Spanisch für Deutsche von Dr. S. Gräfenberg und Don Antonio Paz y Mélia.

Polnisch für Deutsche von Prof. Krasnowolski und Dr. Fr. R. Jacob.

Ungarisch für Deutsche von Prof. Dr. Balassa und Prof. L. Palöczy.

Altgriechisch für Deutsche von Professor Dr. A. Tegge.

Lateinisch für Deutsche von Prof. Dr. Willing. In Vorbereitung: Portugiesisch für Deutsche

Bezugsbedingungen.

Jede Sprache umfaßt ca. 750 bis 1000 Seiten im Gr.-8°-Format und ist eingeteilt in 36 Briefe mit wertvollen Gratisbeilagen. Jede Sprache kostet auf einmal bezogen in Karton und Oe« ke 27 M., be. Einzelbezug jeder Brief 1 M. oder 12 sechs wöchentliche Raten å 3 M. Brief 1 jed« r Sprache zur Probe å 1 M.

Einlührungen in den Unterricht der einzelnen Sprachen versenden wir umsonst und portofrei.

Haupteigentümlichkeiten dieses Unterrichts.

1.    Einteilung. Es wird dem Schüler keine jener

großen trockenen Grammatiken gegeben, deren Anblick allein entmutigt, sondern der Lehrstoff wird ihm in kleinen Quantitäten, aber stets in großer Mannigfaltigkeit geboten.

2.    Stoff. Musterstücke der fremdländischen Lite

ratur (entweder ein spannender Roman oder kürzere Novellen) dienen dem Unterricht zur Grundlage und machen das ganze Studium spannend und anregend.

A. Aussprache. Der Schwerpunkt liegt in der Angabe der Aussprache nach dem Toussaint-Langenscheidtschen System,das fürdieSprache das ist, was die Notenschrift für die Musik. Jeder, der Deutsch lesen und schreiben kann, vermag danach auch die fremde Sprache zu erlernen.

4.    Darstellung. Der Vortrag ist trotz strengster

WLsenschaftlichkeit allgemein verständlich und stellt durchaus nicht Ansprüche an höhere Schuh oder sonstige Vorbildung.

5.    Sprechen, Lesen und Schreiben wird gleich

zeitig von der ersten Stunde an geübt.

6.    Fehlerverbesserung. Jeder Brief bringt die

Lösungen der Aufgaben des vorausgehenden. Hiernach verbessert der Schüler seine Übersetzungen selbst. Wo für einen Gedanken mehrere gleich gute (ebenfalls richtige) Ausdrucksweisen zulässig sind, werden auch diese in der gedruckten Lösung fast immer angegeben. Mehr kann auch der sorgfältigste Lehrer nicht tun; beherrscht er aber die Sprache nicht vollständig, so vermag er das überhaupt nicht. Die Selbstverbesserung nach der gedruckten Lösung ist daher in vielen Fällen der des Lehrers vorzuziehen.

i*

7.    Vervollkommnung auch in der Muttersprache.

8.    Die Sitten und Gebräuche des betreffenden

Landes werden für den Unterrichtsstoff ganz besonders berücksichtigt.

9.    Ein ausführliches Sachregister gestaltet die

Briefe zu einem zuverlässigen Ratgeber für das ganze Leben*

10.    Prüfungsaufgaben. Am Schlüsse des Unterrichts steht es dem Schüler frei, nach Anleitung des letzten Briefes eine Übersetzung aus dem Deutschen in die fremde Sprache anzufertigen und an die Verlagsbuchhandlung zur Beurteilung einzusenden.

11.    Zeugnis. Die Arbeit wird von Fachmännern gewissenhaft revidiert, und der Schüler erhält von der Verlagshandlung ein Zeugnis über seine Leistungen. Kann das Prädikat „gut" oder „genügend“ erteilt werden, so hat der Schüler außerdem Anrecht auf ein von Künstlerhand geschaffenes, mehrfarbiges Diplom. Auf Grund dieses Zeugnisses allein ist schon in mehreren Fällen die Erlaubnis zur Eröffnung von Unterrichts-Schulen für fremde Sprachen erteilt worden.

Zur Beachtung!

Die Methode Toussaint-Langenscheidt vermittelte bisher nur die Kenntnis des Schreibens, Lesens, Sprechens und Verstehens einer fremden Sprache, nicht aber die Gewöhnung des Ohres an den eigenartigen Tonfall der Aussprache der Ausländer. Jetzt ist aber auch diese Schwierigkeit durch eine sinnreiche Anwendung von Sprechapparaten gehoben. Spezialprospekte hierüber gratis.

* Ein besonderer Vorzug ist es, daß dieser Methode Wörterbücher und andere Hilfsmittel, mit gleicher Aussprache und nach gleichen Prinzipien bearbeitet, zur Seite stehen.

Wie die Vertreter verschiedener Berufe über die Methode T.-L.

urteilen:

Ein Gelehrter.

Herr Prof. Dr. S.... an der Universität Halle. Ich habe die ersten italienischen Unterrichtsbriefe durchgesehen und mich davon überzeugt, daß sie ebenso zuverlässig nach ihrem Inhalte sind, als praktisch angelegt in ihrer Form. Die Aussprache ist mit größter Genauigkeit angegeben und dabei sehr gut durch Anknüpfung an die deutsche Aussprache verständlich gemacht Durch Ihre vorzügliche pädagogische Methode ersetzen die Briefe einen Lehrer vollständig.

Ein Arzt.

Herr Dr. med. L... in Wolfenbüttel schreibt am 16. 3. 06: Nachdem ich nunmehr die sämtlichen Unterrichtsbriefe Ihres spanischen Werkes durchgearbeitet habe, drängt es mich, Ihnen meinen Dank auszusprechen für das wirklich einzig dastehende und vorzügliche Werk. Ich verdanke Ihrem Werke ganz allein meine sämtlichen spanischen Sprachkenntnisse, die es mir ermöglicht haben, schon nach etwa 6—10 Wochen ernsten Studiums der Briefe mich in Chile mit den dortigen Spaniern zu verständigen.

Ein Offizier.

Herr Major W...., Jüterbog: Ich bin jetzt an der Bewältigung des 5. italienischen Briefes angelangt und kann nur sagen, daß das Werk ein ganz vortreffliches ist, und daß Ihre Methode zweifellos die richtige ist, um eine Sprache zu erlernen.

Ein Kaufmann.

Konrad K. in F...,

Das Studium Ihrer vorzüglichen Unterrichtsbriefe ist ebenso interessant wie unterhaltend; ich kann sie jedem jungen Kaufmann, dem es daran gelegen ist, gründlich Französisch zu lernen, auf das Beste empfehlen.

Freudig geselle ich mich zu der zahllosen Reihe der Dankbaren, welche zu der Toussaint-Langen-scheidtschen Methode und Lexikographie mit Bewunderung und Liebe zurückblicken und sich stolz rühmen — besonders jetzt, wo die Konkurrenzmethoden auf den Büchermarkt geworfen werden-, einst auch Schüler Prof. G. Langenscheidts gewesen zu sein.    Dr. J.Z.vom Landger.zuP....

Ein Jurist.

Ein Lehrer.

B., Lehrer, G.b.C.

Ich habe Ihre Unterrichtsbriefe auf meinem einsamen Dorfe in aller Stille studiert. Ohne auch nur eine englische Unterrichtsstunde genommen, ja ohne auch nur einmal aus einem andern Munde englische Worte gehört zu haben, unterwarf ich mich der Mittelschullehrer - Prüfung in beiden Sprachen. Etwas ängstlich hinsichtlich meiner englischen Aussprache, betrat ich den Prüfungs-Saal. Doch mich fest an die gelernte Aussprache haltend, las ich etwa eine halbe Seite des mir vorgelegten Stückes. Wie erfreut war ich, als der Examinierende, Herr Professor F...., meine Aussprache für „gut“ erklärte.

Ein Techniker.

Herr Techniker R. W. in Nürnberg: Nach 18wöchigem Studium der französischen Briefe — ohne vorherigen Unterricht — habe soeben die Berechtigung zum Einjährig-Freiwilligen Dienst erhalten. Meine mündlichen Leistungen in der Aussprache etc. setzten alle in Erstaunen.

Ein Handwerker.

Osw. P...., S. b. V.: Es ist mir vermöge Ihrer leichtfaßlichen Methode ermöglicht worden, schon jetzt, wo ich erst den 22. englischen Unterrichtsbrief in Arbeit habe, fachliche Artikel, die mein Gewerbe (Müllerei) betreffen, aus engl, und amerik. Fachzeitschriften zu übersetzen. Die in Buffalo erscheinende Fachzeitung „The R.M." bezeichnete eine Übersetzung mit dem Worte „admi-rably“, ein Beweis, daß Ihre Methode Früchte trägt.

Praktische Erfolge

Methode Toussaint-Langenscheidt.

Einjährig-Freiw.-

Examen

„Hierdurch teile ich Ihnen mit, daß ich die Hälfte der englischen und Zweidrittel der französischen Unterrichtsbriefe nach Ihrer Methode durchgearbeitet habe und hierauf das Einjährig-Freiwilligen-Examen bei der Regierung glänzend bestand.“ Carl Z., Buchhalter in S.

Famose Stellung

„Dank Ihrer Methode beherrschte ich die französische Sprache nach verhältnismäßig kurzer Zeit und erhielt infolgedessen eine famose Stellung. Ende 1898 studierte ich den ersten Teil Ihrer englischen Briefe, und als ich 1899 in New-York landete, kam es mir vor, als hätte ich bereits jahrelang im Lande selbst gelebt, so geläufig beherrschte ich die Sprache. Ich fand ohne Schwierigkeit Anstellung in einem Bankhause.“ M. W. in G.

| Reallehrerprüfung | ihre'Sprachbriefe^fräS zösisch, englisch und deutsch, zu meiner Fortbildung und Vorbereitung zur Reallehrerprüfung benutzt und letztere mit der Note „gut“ bestanden habe. Ihren Briefen allein verdanke ich dieses Resultat.“ H. R. in IV.

Postsekretärprüfung

„Meine englischen und französischen Sprach-kenntnisse zum größten Teil Ihren Unterrichtsbriefen verdankend, erlaube ich mir, Ihnen nebenbei mitzuteilen, daß ich bei meiner kürzlichen Prüfung zum Postsekretär für meine Kenntnisse in beiden Sprachen das Prädikat „gut“ erhielt.“ R. N. in G.

„BeiEinsendung meiner Prüfungsaufgabe sprach ich Ihnen von meiner Absicht, mich dem englischen Sprachlehrerinnenexamen zu unterziehen und Ihnen erst dann den Bericht über meinen Studiengang mitzuteilen. Ich komme nun dieser Dankespflicht um so lieber nach, als ich Ihnen die Genugtuung bieten kann, anzuzeigen, daß ich das Examen mit Note I bestanden habe, ein Erfolg, der allein genügt, die Vorzüglichkeit Ihrer Unterrichtsbriefe zu bezeugen." Marie G. in E.

Sprachlehrerinnen-

Examen

Abiturienten-Examen

„Anbei teile ich mit, daß ich es Ihrer Methode verdanke, mein Abiturientenexamen in Englisch, das nach neuen Bestimmungen Französisch jetzt gleichgesetzt wird, mit „I" — sehr gut bestanden zu haben." H. G. v. R. in B.

Stellung als Comptoirchef

ennt-

.. daß ich durch dieselben sehr schöne Erfolge erzielt habe. Ich trete Ende dieses Monats eine Stellung als Comptoirchef in einer Fabrik in Toloza in Nordspanien an, und diese habe ich nur wegen meiner K nisse im Spanischen bekommen können. “ A. E. in C.

“T 77 TT“;    „... Toussaint-Lan-

Doppeltes Einkommen £enscheidt verdanke

ich es, daß sich mein Einkommen verdoppelt hat. . . . Besonders mein Französisch wurde jederzeit sehr gerühmt, und man glaubte bei meiner Ankunft in Paris allgemein, daß ich schon lange Zeit in Frankreich gelebt haben müsse.“ Ö. B. in L. b. D.

Derartige Anerkennungen gehe täglich bei uns ein. Ihre Zahl beläuft sich uf Tausende.

Deutsch für Deutsche.

Deutsche Sprachbriefe von Prof. Dr. Daniel

Sanders. Mit Berücksichtigung der neuesten Rechtschreibung vollständig neu bearbeitet von Dr. J. Dumcke.

Ein Kursus von 20 Briefen nebst Geschichte der deutschen Sprache und Literatur bis zur Gegenwart, Schema der vollständigen Konjugation, Wörterbuch der Zeitwörter und Register. Ca. 700 S. Gr.-8°. Komplett in Mappe 20 M.

Die Einteilung und Darstellung des Stoffes entspricht unsern fremdsprachlichen Unterrichtsbriefen nach dem System Toussaint-Langenscheidt.

Einzelne Briefe werden, ausgenommen Brief 1 zur Probe å 1 M., nicht abgegeben.

Ausgezeichnet.

angelegentlichst empfehlen.

Ein ganz ausgezeichnetes Werk, das wir namentlich Seminaristen und Lehrern

Deutsche Schulzeitung, Berlin.

Für alle.

gen wünschen.

Empfehlen sich auch Ausländern, die sich im Gebrauch des Deutschen zu vervollkommnen und zu befesti-

Berliner Tageblatt.

Ersatz des Unterrichts.

Für Tausende und Tausende ein wertvoller Ersatz des Unter-

Der Bund, Bern.

richts.

Unübertrefflich.

Sprachwerk.

Die Sprachbriefe verdienen Empfehlung und Verbreitung wie kein zweites deutsches

Westfälische Zeitung, Dortmund.

Moderne Wörterbücher.

Große und Schul-Ausgaben.

Sachs-Villatte. Enzyklopädisches Wörterbuch der Iranzösischen und deutschen Sprache mit Angabe der Aussprache nach dem phonetischen System der Methode Toussaint-Langenscheidt.

A. Große Ausgabe.

Teil I (Französisch-deutsch) nebst Supplement, XXIV, XVI, 1959 S. geb. 42 M.

Teil II (Deutsch-französisch) XXXII, 2132 S. geb. 42 M.

B. Hand- und Schulausgabe.

Teil I (Französisch-deutsch) XXXIV, XVI, XX, 856 S. geb. 8 M.

Teil II (Deutsch-französisch) VIII, 14, 1160 S. geb. 8 M.

Beide Teile in einen Band geb. 15 M.

Muret-Sanders. Enzyklopädisches Wörterbuch der englischen und deutschen Sprache mit Angabe der Aussprache nach dem phonetischen System der Methode Toussaint-Langenscheidt.

A. Große Ausgabe.

Teil I (Englisch-deutsch) XXXII, 2460 S. in zwei Bände gebunden (A—K und L—Z) ä 21 M. Teil II (Deutsch-englisch) XXIV, 10, 2368 S. in zwei Bände gebunden (A—J und K—Z) ä 21 M.

B. Hand- und Schulausgabe.

Teil I (Englisch-deutsch) XXXII, 1100 S. geb. 8 M. Teil II (Deutsch-englisch) XL, 1224 S. geb. 8 M.

Beide Teile in einen Band geb. 15 M.

Diese Wörterbücher sind unter allen ähnlichen Werken die neuesten, reichhaltigsten und vollständigsten. Sie sind die einzigen, die bei jedem Wort angeben: 1. Aussprache, 2. Groß- und Kleinschreibung, 3. Konjugation und Deklination, 4. Stellung der Adjektive, 5. Etymologie etc.

Hand- und Schulwörterbücher für alte Sprachen,

mit besonderer Berücksichtigung der Etymologie.

Menge-Güthling, Wörterbuch der griechischen und deutschen Sprache, Teil I (Griechischdeutsch) XII, 636 S. geb. 8 M.

Teil II (Deutsch-griechisch) 550 S., geb. 8 M. Beide Teile in einen Band geb. 15 M.

Menge, Lateinisch-deutsch, XVI, 814 S. Lexikon-format, eleg. geb. 8 M.

Vorzüge: 1. Angabe der Etymologie, 2. Neue Rechtschreibung» 3. Gute typographische Ausstattung, 4. Übersichtliche Anordnung der längeren Artikel, insbesondere sorgfältige Unterscheidung der Bedeutung, 5. Angabe der abweichenden Nominal- und Verbalformen, 6. Ersatz für alle Spezialwörterbücher, 7. Nur ein Alphabet, 8. Bemerkungen über das Voikommen der Wörter.

Ausführliche Prospekte und Probeseiten für alle obigen Werke senden wir jedem Interessenten gratis und franko.

Urteil.

Herr Prof. Dr. L. Freytag schreibt in Herrigs Archiv (Braunschweig) über Menge, Griechischdeutsches Wörterbuch:

Das Werk soll ein Schulwörterbuch sein, ist aber nicht bloß für Schüler bestimmt und wird schon wegen seiner bedeutsamen Betonung der Etymologie namentlich den Sprachvergleich enden Neuphilologen und der akademisch gebildeten Lehrerwelt im allgemeinen vorzügliche Dienste leisten. Die Anlage des Werkes ist derjenigen des „ Sachs-Villatte" und des „Muret-Sanders" entsprechend, die sich durchaus bewährt hat; deshalb ist die Übersicht eine so einfache und klare. Ich habe diesen Vorzug durch den Vergleich durch Stichproben mit meinem alten dreibändigen dicken Passow besonders festgestellt. Die Gymnasiasten werden das Werk auch deshalb bevorzugen, weil die wirklich oft recht schwierigen unregelmäßigen Formen mit besonderem Hinweise angegeben sind. Jedenfalls ist die Arbeit eine vorzügliche.

(Langenscheldts Taschenwörterbücher)

Fonolexika Langenscheidt

mit Angabe der Aussprache nach dem phonetischen System der Methode Toussaint-Langenscheidt.

"\17er für die Reise, für die Konversation, für W den Gebrauch in der Schule und im täglichen Leben ein gutes Wörterbuch braucht, kann nichts geeigneteres wählen als Langenscheidts Taschenwörterbücher „Fonolexika Langenscheidt“. Diese Sammlung unserer weltberühmten Taschenwörterbücher bietet in jeder Beziehung das Beste, was in dieser Preislage an Wörterbüchern existiert. Der Hauptvorzug der kleinen handlichen Bändchen ist die Toussaint-Langenscheidsche Aussprachebezeichnung, die infolge ihrer Einfachheit und leicht verständlichen Darstellung an Zuverlässigkeit, Klarheit und Deutlichkeit nicht übertroffen worden ist. Mit der Gründlichkeit vereinigen die Phono-lexikabände eine erstaunliche Reichhaltigkeit. Sie berücksichtigen neben den allgemeinen Ausdrücken der Schrift nach Maßgabe des Raumes alle die Ausdrücke aus dem Gebiete des Handels, der Technik und des Sports, die für das praktische Leben in Frage kommen, ferner die hauptsächlichsten mundartlichen Eigentümlichkeiten und Redensarten sowie die wichtigsten Eigennamen, wenn diese in der Aussprache irgendwelche Schwierigkeiten bieten. Die Übersichtlichkeit des rein alphabetisch angeordneten Wortschatzes wird durch verschiedene Schriftarten, bildliche Zeichen und leichtverständliche Abkürzungen bedeutend erhöht.

Bei jedem deklinierbaren oder konjugierbaren Wort wird auf eine umfangreiche, dem Werk beigegebene Tabelle verwiesen, in der der Benutzer des Wörterbuches in allen Zweifelfällen zuverlässige Auskunft findet.

Durch die zum Satz verwendete klare deutliche Schrift eignen sich die Phonolexikabände auch für weniger gute Augen.

Die mit * versehenen Bände weisen Aussprachebezeichnung nach der Methode Toussaint - Langenscheidt auf.

Für Deutsche.

Dänisch-Norwegisch von F. A. Mohr.

Teil I* (Dänisch=Norwegisch-deutsch) XVI, 646 Seiten.

Teil II (Deutsch-dänisch) VIE, 474 und 40 Seiten.

Deutsch.

Etymologisches Lehn- und Fremdwörterbuch von Prof. Dr. Körting.* LXX, 222 Seiten.

Enzyklopädisches Wörterbuch für den deutschen Sprach- und Schreibgebrauch von Prof. Dr. Wilhelm Köhler.* LXXII, 1176 Seiten. Doppelband.

Englisch von Dr. H. Lindemann.

Teil I* (Englisch-deutsch) XLIV, 564 Seiten.

Teil n* (Deutsch-englisch) XLVIII, 506 Seiten.

Französisch von Prof. Dr. Jacob Sc he Ile ns.

Teil I* (Französisch-deutsch) XLVIII, 512 Seiten.

Teil H* (Deutsch-französisch) XLVIII, 552 Seiten.

Griechisch von Prof. Dr. Hermann Menge und Prof. Dr. 0. Güthling.

Teil I (Altgriechisch-deutsch) VIII, 540 Seiten.

Teil II (Deutsch-altgriechisch) VIII, 548 Seiten.

Teil III (Altgriechisches Namenwürterbuch) VIII, 458 Seiten.

Hebräisch von Prof. Dr. Karl Feyerabend.

(Hebräisch-deutsch) VIII, 308 Seiten.

Italienisch von Prof. Gustavo Sacerdote.

Teil I* (Italienisch-deutsch) XXXVI, 470 Seiten.

Teil II* (Deutsch-italienisch) XII, 480 und 40 Seiten.

Japanisch von Rennosuke Fujisawa.

Teil I* (Japanisch-deutsch) XVI, 408 Seiten.

Teil H* (Deutsch-japanisch) LXXII, 622 Seiten.

Katalanisch Von Prof. Dr. E. Vogel.

Teil I* (Katalanisch-deutsch) LH, 586 Seiten.

Teil H* (Deutsch-katalanisch) in Vorbereitung.

Lateinisch von Prof. Dr. Hermann Menge.

Teil I (Lateinisch-deutsch) VIII, 390 Seiten.

Teil H (Deutsch-lateinisch) IV, 548 Seiten.

Neugriechisch von Prof. Joh. K. Mitsotakis und Prof. Dr. K. Dieterich.

Teil I* (Neugriechisch-deutsch) XVI, 996 Seiten, Doppelband. Teil H* (Deutsch-neugriechisch) XXVI, 768, 40 8., Doppelband.

Niederländisch (Holländisch) von Dr. F.Leviticus.

Teil I* (Niederländisch-deutsch) XL, 485 Seiten.

Teil II* (Deutsch-niederländisch) in Vorbereitung.

Portugiesisch von L. Ey.

Teil I* (Portugiesisch-deutsch) XLIV, 623 Seiten.

Teil II (Deutsch-portugiesisch) XIV, 456 und 40 Seiten.

Rumänisch von Prof. Dr. Ghitå Pop.

Teil I* (Rumänisch-deutsch) XVI, 80, 508 Seiten.

Teil II* (Deutsch-rumänisch) in Vorbereitung.

Russisch von Karl Blattn er.

Teil I* (Russisch-deutsch) XLVIII, 972 Seiten, Doppelband. Teil II* (Deutsch-russisch) LX, 1065 Seiten, Doppelband. Schwedisch von Ernst Wrede.

Teil I* (Schwedisch-deutsch) XVI, 646 Seiten.

Teil II (Deutsch-schwedisch) X, 434 und 40 Seiten.

Spanisch von Don Antonio Paz y Mélia.

Teil I* (Spanisch deutsch) XXXV, 525 Seiten.

Teil II (Deutsch-spanisch) XXIV, 486 Seiten.

Ungarisch von Prof. Dr. J. Balassa.

Teil I* (Ungarisch-deutsch) XXIV, 390 Seiten.

Teil II* (Deutsch-ungarisch) in Vorbereitung.

In Vorbereitung ferner:

Böhmisch, Bulgarisch, Polnisch usw.

Für Dänen.

Tysk af F. A. Mohr.

Del I* (Dansk-Norsk-Tysk) XVI, 646 Sider. Del II (Tysk-Dansk) VIII, 474 og 40 Sider.

Für Engländer.

French by H. Sabersky, Ph. D.

Part I* (English-French) 534 pages.

Part II* (French-English) 524 pages.

German by H. Lindemann, Ph. D.

Part I* (English-German) XLIV, 564 pages.

Part II* (German-English) XLVIII, 506 pages.

Greek by Prof. Karl Feyerabend, Ph. D.

Ancient Greek-English, XI, 419 pages.

Hebrew by Prof. Karl Feyerabend, Ph. D.

Hebrew-English.* 392 pages.

Latin by Prof. Karl Feyerabend, Ph. D.

Latin-English.* XVI, 407 pages.

Für Franzosen.

Allemand par le Prof. Dr. Jacob Schellens.

Partie I* (Fran<;ais-Allemand) XLVIII, 512 pages.

Partie II* (Allemand-Fran^ais) XLVIII, 552 pages.

Anglais par Henri Sabersky, Dr. en Phil.

Part I* (Anglais-Fran^ais) 534 pages.

Part II* (Fran<?ais-Anglais) 524 pages.

Italien par Gaston Le Boucher.

Partie I* (Italien-Fran^ais) en préparation.

Partie II* (Frantais-Italien) LXIV, 556 pages.

Espagnol par Gaston Le Boucher.

Partie I* (Espagnol-Fran<?ais) en préparation.

Partie II* (Fran^ais-Espagnol) LXIV, 547 pages.

Für Griechen.

rspfltxvtxix dxo I. MiT00Tdxt$ xal K. Atxspr/^

Für Italiener.

Mipoc A’ (NsosXXtqvo-Fsppiavixov*) XVI, 996 aeXiSs; (5nrX6? Top-t;). Mspos B’ (Fspp.avo-NsosXX7]vixov*) XXVI, 768 xal 40 asXiSsc (StitXoc rop.0?).

Tedesco dal Pros. Gustavo Sacerdote.

Parte I* (Italiano-Tedesco) XXXVI, 470 pag.

Parte II* (Tedesco-Italiano) XII, 480 e 40 pag.

Francese dal Prof. Gaston Le Boucher.

Parte P (Francese-Italiano) LXIV, 556 pag.

Parte II* (Italiano-Francese) in preparazione.

Für Japaner.

Nihon no Rennosuke Fujisawa arawasu.

I. Wadokujiten* XVI, 408 peiji.

H. Dokuwajiten* LXXII, 622 peiji.

Für Katalanen.

Alemany del prof. dr. Eberat Vogel.

Vol. I* (Catalå-alemany) LE, 586 pis.

Vol. II* (Alemany-catalå), unes 600 pi., en preparaciö.

Für Niederländer.

Duitsch door Dr. F. Leviticus.

Deel I* (Nederlandsch-Duitsch) XL, 485 bldz.

Deel n* (Duitsch-Nederlandsch) in voorbereiding.

Für Portugiesen.

Alemäo por Luiza Ey.

TOmo I* (Portugues-Alemäo) XLIV, 623 pag. TOmo II (Alemäo-Portugnös) XIV, 456 e 40 pag.

Für Rumänen.

German de Prof. Dr. Ghi^ä Pop.

Partea I* (Romån-german) XVI, 80 §i 508 pag.

Partea II* (German-romän) In prepara^ie.

Für Russen.

HtMeuKiM H3biKi> Kapjia BjiaiTHopa. xIacTb 1* (pyccKO-H6Men,KaH) XLVIIf, 972 exp., jbohhoh tomt,. HacTB II* (H'kNieu.KO-pyccKafl) LX, 1065 exp., jjboühoü tomt,.

Für Schweden.

Tysk af Ernst Wrede.

Del I* (Svensk-Tysk) XVI, 646 sidor.

Del II (Tysk-Svensk) X, 434, 40 sidor.

Für Spanier.

Alemail de Don Antonio Paz y Mélia.

Parte I* (Espanol-alemån) XXV, 525 påg.

Parte II (Alemån-espanol) XIV, 486 pag.

Francés de Prof. Gaston Le Boucher.

Parte 1* (Francés-Espanol) LXIV, 547 påg.

Parte II* (Espanol-Fran<?és) en preparaeiön.

Für Ungarn.

Német Irta Dr. Balassa Jözsef.

I. rész.* (Magyar-német) megjelenik 1914 6szén. n. rész * (Német-magyar) késztlldben.

Preise: Jeder Teil in Taschenformat kostet einzeln gebunden 2 M., ausgenommen Neugriechisch, Russisch und Deutsches enzyklopädisches Wörterbuch å 3.50 M. Teil I und II der übrigen Sprachen in einen Band geb. 3.50 M. Griechisches Namenwörterbuch 2 M. Ferner ist erschienen:

Ruthenisch-deutsches Wörterbuch von Professor Dr. P o p o w i c z. Lexikonformat, 319 S., geb. 6 M.

Spezialwörterbücher.

Parisismen. Sammlung eigenartiger Pariser Ausdrucksweisen mit deutscher Übersetzung. Von Prof. Dr. C. Villatte. 1912 vollständig neu bearbeitet. XVI, 404 S. 80. 5 M., geb. 5.60 M.

Londinismen. Ein Wörterbuch der Londoner und englischen Volkssprache. Von Dr. H. Baumann. Zweite stark vermehrte Auflage. CXX, 286 S. 8°. 5 M., geb. 5.60 M.

Langenscheidts Sprachführer.

Der kleine Toussaint - Langenscheidt. Zur

schnellsten Aneignung der Umgangssprache durch Selbstunterricht Reise - Sprachführer, Konversationsbuch, Grammatik und Wörterbuch. (Gespräche, auch zur Anwendung für Sprechmaschinen. Spezial-Prospekte kostenfrei.)

Englisch von Dr. Heinr. Baumann. LXXX, 484 S. Taschenformat. Eleg. geb. 3 M.

Französisch von A. Gornay. 824 Seiten. Taschenformat. Eleg. geb. 3 M.

Italienisch von A. Sacerdote. XVI, 560 S. Taschenformat. Eleg. geb. 3 M.

Japanisch von R. Fujisawa. VIII, 496 Seiten. Taschenformat. Eleg. geb. 3 M.

Die hier dargebotenen Werkehen dienen in erster Linie zum Erlernen der Umgangssprache und zur Aneignung von Reise-, Hotel- und Tischgesprächen.

Eine kurzgefaßte, aber vollständige Grammatik vermittelt dem Lernenden die nötigsten grammatikalischen Kenntnisse, und ein fremdsprachlichdeutsches und deutsch-fremdsprachliches Wörterbuch enthält alle die Wörter, die auf Reisen und bei leichterer Konversation gebraucht werden. Die Aussprache der Wörter ist mit ganz besonderer Sorgfalt nach dem Toussaint-Langenscheidtschen System behandelt worden.

Das Ganze ist so zusammengestellt und ineinandergefügt, daß es nicht nur dem Anfänger als Sprachführer dienen, sondern auch dem, der die Welt aus eigener Anschauung kennen lernen will, als nützlicher Wegweiser und Reisebegleiter auf Schritt und Tritt Hilfe gewähren kann.

Langenscheidts Sachwörterbücher

gelten als beste Ratgeber im fremden Lande.

Amerika: Land und Lento in Amerika.

Vollständig neu bearbeitet von Prof. Dr. Flügel. 1913. XXIV, 564 und 56 Seiten. Taschenformat. Geb. 3 M.

England: Land und Leute in England.

Von Geheimrat C. Naubert. Völlig neu bearbeitet von Dr. Eugen Oswald. XXII, 616 Seiten. Taschenformat. Geb. 3 M. Frankreich: Land und Leute in Frankreich. Von Prof. Dr. C. Villatte. Völlig neu bearbeitet von Prof. Dr. R. Scherffig. XX, 440 und 94 Seiten. Taschenformat. Geb. 3 M. Italien: Land und Leute in Italien.

Von A. Sacerdote. XVI, 454 und 46 Seiten. Taschenformat. Geb. 3 M.

Rußland: Land und Leute in Rußland.

Von Dr. jur. Schlesinger. 480 S. Taschenformat. Geb. 3 M.

Spanien: Land und Leute in Spanien.

Von Franzisco Fronner. XVI, 480 Seiten. Taschenformat. Geb. 3 M.

Der Zweck dieser Sachwörterbücher ist, den ins Ausland reisenden Deutschen über Sitten, Gebräuche und Eigenarten des betreffenden Landes und Volkes so zu orientieren, daß er sich im fremden Lande ohne ständige Fragerei vom ersten Tage an frank und frei wie zu Hause bewegen kann. Die Sachwörterbücher beleuchten in knapper, allgemeinverständlicher Weise alles, was dem Reisenden irgendwie wissenswert erscheinen kann, und machen ihn mit öffentlichen und privaten Einrichtungen, Behörden, Handel usw. vertraut; insbesondere warnen sie vor solchen Aussprüchen und Handlungen, durch die sich der Deutsche in den Augen des fremden Volkes lächerlich machen würde.

Langenscheidts Konversationsbücher.

Für Angehörige beider Nationen gleich geeignet.

Diese sind für Vorgeschrittene und solche, die gute Kenntnisse der fremden Sprache haben, bestimmt. Langenscheidts Konversationsbücher sind, mit Ausnahme des russischen Werkes, ohne Ausspracheangabe, auch ist die Grammatik nur kurz behandelt, dafür geben sie aber eine Fülle von Gesprächen und Redewendungen, die für alle nur denkbaren Lebenslagen erschöpfende Auskunft und Belehrung bieten.

Englisch. Handbuch der englischen u. deutschen Umgangssprache. Von Robert Flaxman. Kl.-8°. XXII, 584 S.

Französisch. Handbuch der französischen und deutschen Umgangssprache. Von Ed.C o u r s i e r. Kl.-8°. VIII, 624 S.

Italienisch. Handbuch der italienischen und deutschen Umgangssprache. Von A. Fiori. KI.-8°. VIII, 484 S.

(Für Italien bei Ulrico Hoepli in Mailand.)

Russisch. Handbuch der russischen u. deutschen Umgangssprache nebst einer kurzgefaßten Grammatik u.Lautlehre von E. v. Oparowsky. Kl.-8°. VI, 408 S.

Spanisch. Handbuch der deutschen u. spanischen Umgangssprache nebst einer kurzgefaßten Grammatik von M. Ramshorn und Manuel del Pino. K1.-8⁰. 704 S.

Französisch-Russisch. Manuel de la Conver-sation fran$aise et russe. Vademecum aux voyageurs par Paul Fuchs et Ed. Cour sier. K1.-80. VIII, 516 S.

Preis jedes Bandes in Leinen geb. 3 M.

Langenscheidts Briefsteller.

Die fremdsprachlichen Bände sind für Angehörige beider Nationen gleich geeignet.

Diese Briefsteller werden allen denen sehr gute Dienste leisten, die in einer der betreffenden Sprachen korrespondieren; auch setzen sie den Anfänger instand, einen richtigen Brief zu schreiben. Eine große Anzahl Formularvordrucke für den Privat- und Geschäftsverkehr erhöhen die Brauchbarkeit dieser Werke ganz besonders. Jeder Band (mit Ausnahme des deutschen Briefstellers) besteht aus zwei Teilen. Teil I: Familienbriefsteller, Teil II: Handelsbriefsteller.

Deutsch. Muster zu Briefen jeder Art. Mit Anhang: Die Fremdwörter, die Zahlen, die wichtigsten Abkürzungen sowie postalische Bemerkungen. Zum Schluß: Konjugation und Wörterbuch des deutschen Zeitworts. Von Dr Julius Dumcke. K1.-8⁰. 432 S.

Französisch. Muster zu Briefen jeder Art. Gegenüberstehende Übersetzung. Von Ed. From ent und L. Müller. K1.-8⁰. 178, 204 S.

Englisch. Muster zu Briefen jeder Art. Gegenüberstehende Übersetzung. Von J. S. S. Roth-well. Kl.-8°. VIII, 192 und 192 S.

Spanisch. Muster zu Briefen jeder Art. Gegenüberstehende Übersetzung. VonM.Ramshorn. K1.-8⁰. 190 und 208 S.

Italienisch. Muster zu Briefen jeder Art. Gegenüberstehende Übersetzung. Von E. Boni-faccio. K1.-8⁰. XII, 356 S.

Russisch. Muster zu Briefen jeder Art. Gegenüberstehende Übersetzung. Von Paul Fuchs. Kl.-8°. 340 S.

Preis jedes Bandes (2 Teile umfassend) geb. 3 M.

Nachschlagebücher

für die deutsche Rechtschreibung.

Dr. A. Vogel. Deutsches Nachschlagebuch. Ausführliches grammatisch - orthographisches Nachschlagebuch der deutschen Sprache. 526 S. 8°. 86. bis 100. Tausend. 1911. Eleg. geb. 2.80 M.

Seit Einführung der neuen Orthographie wurden von diesem Werke weit über 85 000 Exemplare abgesetzt!

Dr. Hubert Jansen. Rechtschreibung der naturwissenschaftlichen u. technischen Fremdwörter. Herausgeg. vom Verein der Deutschen Ingenieure, bearbeitet v. Dr. Hubert Jansen. Gr.-80. XXXII, 122 S. Geh. 1.25 M., geb. 1.75 M. Sanders, Prof. Dr, Daniel. Wörterbuch der Hauptschwierigkeiten in der deutschen Sprache. Vollständig neu bearbeitet von Dr. Julius Dumcke. 8°. 462 S. Geh. 4 M., eleg. geb. 5 M.

Grammatiken.

Lehrbuch der französischen Sprache für

Schulen. Von Prof. Toussaint und Prof. Langenscheidt mit Aussprachebezeichnung nach der Methode Toussaint-Langenscheidt. In 3 Abteilungen. 8°. Kursus I: XVI, 223 S. geh. 1.50 M., geb. 1.80 M. Kursus II: XII, 273 S. geh. 2 M., geb. 2,30 M. Kursus IIP. XXXII, 392 S. geh. 3 M., geb. 3.40 M. Lehrbuch der englischen Sprache für Schulen. Von Prof. Dr. A. Hoppe. Mit Aussprachebezeichnung nach der Methode Toussaint-Langenscheidt. 316 S. 8°. Geb. 2.90 M. Lehrbuch der deutschen Sprache für Schulen. Von Prof. Dr. D. Sanders. In 3 Stufen. Kl.-8°. Kart. 1. Stufe 50 S. 40 Pfg. 2. Stufe IV, 76, XX S. 80 Pfg. 3. Stufe IV, 67 S. 50 Pfg. Italienische Konversationsgrammatik

von Gustavo Sacerdote. Teil I gebunden 2 50 Mt Teil II gebunden 3 M,

Phraseologien

zur Aneignung nicht wörtlich wiederzugebender Redewendungen

Phraseologie der französischen Sprache.

Nebst Vocabulaire systématique von Prot. Dr. Bernhard Schmitz. Unter Mitwirkung von A. Gornay neubearbeitet von Prof. Dr. Karl Schmidt. 1912. 8°. X, 272 S. Geb. 3 M. Phraseologie der englischen Sprache. Nebst Systematical Vocabulary von Dr. H. Löwe. 80. XVI, 198 S. Geb. 3 M.

Phraseologie der italienischen Sprache. Nebst Vocabolario sistematico von Gustavo Sacerdote. Geb. 3 M.

Causeri es parisiennes. Gespräche über französische Zustände zur Übung in der französischen Umgangssprache und als Vorbereitung zu Reisen nach Frankreich. Mit deutscher Übersetzung sämtlicher Phrasen. Von Dr. A. Peschier. Geb. 1.25 M.

English Vocabulary, Von Prof.Dr.Charles van Dalen. 360 S. Taschenformat. Geb. 1.50 M. PetitVocabitlairefrangais.VonG.vanMuyden, docteur es lettres. 2 Teile geb. ä 1 M.

Fremdsprachliche

Gedicht-Sammlungen.

Recueil de Poésies iran^aises. Für den Schulgebrauch zusammengestellt von M. Scheibe.

a)    Unterstufe VIII, 44 S. 8<>. Geb. 75 Pf.

b)    Mittelstufe VIII, 60 S. 8°. Geb. 75 Pf.

c)    Oberstufe VIII, 152 S. 8°. Geb. 1.50 M. Album Poétique Illustre. Von Beilot d’Öra-

dour. 8°. 390 S. Luxuseinb. mit Goldschn. 6 M. lllustrated Poetical Album. Von J. S. S. Rothwell. 8°. 384 S. Luxuseinb. mit Goldschn. 6 M. English Poetry for German Schools, ln drei Teilen. Von J. Bube. 8». I: 52 S., geb. 75 Pf. II: 83 S. geb. 75 Pf. III: 206 S. geb. 1.50 M.

Literaturgeschichten.

Geschichte der deutschen Literatur. Von

Prot. Dr. D. banders. Neu bearbeitet, revidiert und von Goethes Tode bis zur Gegenwart fortgeführt von Dr Julius Dumcke. 175 S. Gr.-8°. Geh. 2 M., geb. 2.50 M.

Geschichte der griechischen und römischen Literatur. Mit besonderer Berücksichtigung der Langenscheidtschen Bibliothek sämtlicher griechischen und römischen Klassiker in neueren deutschen Musterübersetzungen. Ein Abriß von Dr. Erwin Rex. Neue Ausgabe bearbeitet von Prof. Dr. Otto Güthling. 132 S. Kl.-8°. Geh. 40 Pf., geb. 65 Pf.

Vue d’ensetnble sur le développement de la langue et de la littérature fran$aises par A. Gornay. 44 S. Gr.-8°. 1 M.

Leitfaden der Geschichte der englischen Literatur. Von A. Brooke, M. A.; Deutsch von Dr. A. Matthias. Neu bearbeitet von J. Bube. 140 S. Gr.-8°. Geh. 2 M., geb. 2.50 M.

Spezialwerke für Kaufleute.

Englisch für Kaufleute. Von Professor Dr. C. van Dalen. 106S. Gr. 8". Geh. 2 M., geb.2.50M.

Französisch für Kaufleute. Von Toussaint u. Langenscheid i. 90 S. Gr.-tt". Geh. 2 M., geb. 2.50 M.

Italienisch für Kaufleute. Von C. Sacerdote. 108 S. Cr.-8U. Geh. 2 M., geb. 2.50 M.

Russisch für Kaufleute (Russische Handels-Korrespondenz) von Frof. P. Alexe je w, Dr. B. Hoffmann u. B. Manassewitsch. 2 Teile ä 2.50 M.

In Lernen geb. 3 M.

Neue französische Handelskorrespondenz mit grammatischen Erläuterungen. 2um Ge-brauche an Handelsschulen, kaufmännischen und gewerblichen Fortbildungsanstalten, zum Selbstunterricht sowie für den geschäftlichen Verkehr von Otto Haupt. Kl.-8°,^XVI, 283 S.

■Mft

Langenscheidtsche Bibliothek

sämtlicher griechischen und römischen Klassiker.

Diese neueste und beste aller ähnlichen Übersetzungsbibliotheken bietet die wichtigste Literatur des klassischen Altertums in meisterhaft vollendeter Übertragung; sie gibt jedem, der in der Jugend keine Gelegenheit hatte, sich, die unermeßlichen Geistesschätze Hellas’ und Roms anzueignen, das Mittel in die Hand, dieses nachzuholen, um seiner Bildung und seinem Wissen jene wahre Tiefe und Vollkommenheit zu geben, die in der heutigen Zeit jeder wirklich Gebildete haben muß.

Vollständig in 110 Halbfranzbänden zu je 4M. oder 1166 Lieferungen zu je 35 Pf.

Metoula-Sprachführer

Eine verkürzte Methode Toussaint-Langenscheidt

Amerikanisch

Arabisch

(Syrisch)

Arabisch

(Ägyptisch)

Böhmisch

Chinesisch

Dänisch

Polnisch

Portugiesisch

Rumänisch

Russisch

Schwedisch

Spanisch

Türkisch

Ungarisch.

Englisch Ewe (Togo)

Französisch Italienisch Japanisch Neugriechisch Niederländisch Norwegisch Im Laufe des Jahres 1914 erscheinen;

Bulgarisch, Ful (Nordkamerun), Haussa (Togo u. Kamerun), Herero (Südwestafrika), Hindustanisch, Jaunde (Südkamerun), Kroatisch, Persisch, Ruthenisch, Serbisch, Suaheli (Ostafvika). Weitere Bände sind in Vorbereitung.

Die Sammlung wird auch für Ausländer bearbeitet. Preis jedes Bandes 80 Pfennig.

Besondere Vorzüge: Peinlich genaue Angabe der Aussprache. — Vornehm imitim*ter Lederband. — Westentaschenformat. — Reichhaltiges fadu®yE(artenmaterial,Münzabbißlungen und Tabellen.— jeder Sprache. — Klare, lesbare Schrift

Wichtige Nachschlagewerke

für die deutsche, englische und französische Sprache.

Deutsches Nachschlagebuch von Br. A. Vogel. Aus-I fiihrlicheg grammatisch - orthographisches NaclischUige-buch <ler deutschen Sprache mit Einschluß der gebräuchlicheren Fremdwörter, Angabe der schwierigeren Silbentrennungen und der Interpünktionsregelii. 608 8. 8°. Elegant gebunden 2.80 Mark.

Das vorliegende Werk bietet zunächst^ nicht nur die neueste Rechtschreibung wohl fast aller deutschen Wörter, sondern es berücksichtigt auch viele Tausende von Fremdwörtern; daneben gibt es überall die richtige Silbentrennung der Wörter an, wo irgendein Bedenken hierin obwalten könnte.

Wörterbuch der Hauptschwierigkeiten in der deutschen Sprache. Von Professor Dr. Daniel Sanders. Große Ausgabe. Vollständig neu bearbutet von Dr. Julius Dumcke. 8°. 462 Seiten. 1908. Geheftet 4 Mark, eleganter Ganzleinenband 5 Mark.

Sanders’ Wörterbuch ist ein unentbehrlichen Berater für alle, die auf reines und gutes Deutsch in Wort und Schrift Wert legen. Es hilft über alle Schwierigkeiten und Zweifel, die selbst dem Gebildeten im Gebrauch der deutschen Sprache begegnen, hinweg.

Londinismen (Slang und Cant). Von H. Baumann. Wörterbuch der Londoner Volkssprache sowie der üblichsten Gauner-, Matrosen-, Sport- und Zunftausdrücke. Mit Einleitung und Musterst,ticken. Ein Snpplemmt zu allen englisch-deutschen Wörteibtichern. 8°. 430 Seiten. Geheftet 5 Mark, eleganter Gaiizluinenband 5.60 Mark.

Parisismen. Von Professor Dr. Césaire Villatte. Alphabetisch geordnete Sammlung der eigenartigsten Pariser Ausdrucksweisen. Ein Supplement zu allen französisch - deutschen Wörterbüchern. 8°. §22 Seiten. Geheftet 5 Mark, eleganter Gauzleinenban^$|6.0 Mark.

Metoula-Sprachführer

Eine verkürzte Methode Toussaint-Langenscheidt.

Dieser neue Sprachführer gibt für alle auf der Reise vorkommenden Gelegenheiten erschöpfende Auskunft. Der Inhalt des Führers ist so reichhaltig, daß der Benutzer sich im Restaurant, am Billettschalter, im Theater, auf der Eisenbahn, ans dem Dampfer usw. frei und unabhängig vom Einheimischen verständigen kann. An Hand der gegebenen Redewendungen ist j eder in der Lage, sich vor Übervorteilungen zu schützen und alle auf der Reise notwendigen Gegenstände einzukaufen. Das Buch enthält in alphabetischer Folge zuerst die notwendigsten Redewendungen, wie Anreden, Begrüßungen usw., dann den zu Gruppen (wie Arzt, Friseur, Eisenbahn, Hotel, Pension, Konzert, usw.) vereinigten Gesprächsstoff. Die alphabetische Anordnung der einzelnen Artikel ermöglicht das sofortige Auffinden jedes Ausdruckes.

I. Für Deutsche.

Preis jedes Bandes 80 Pfennig.

Amerikanisch Arabisch (Syrisch) Böhmisch Chinesisch Dänisch Englisch Ewe (Togo) Französisch

Portugiesisch

Rumänisch

Russisch

Ruthenisch

Schwedisch

Spanisch

Türkisch

Ungarisch.

MM

.X • j.

Haussa (Togo und Kamerun)

Italienisch Japanisch Neugriechisch Niederländisch Norwegisch Polnisch

In Bearbeitung:

Arabisch (Ägyptisch), Bulgarisch, Ful (Nordkamerun), Herero (Südwestafrika), Hindustanlsch, Jaunde (Südkamerun), Kroatisch, Persisch, Serbisch, Suaheli (Ostafrika).

Weitere Bände befinden sich in Vorbereitung.

2.    Für Engländer.

Preis jedes Bandes 1 Mark.

Deutsch, Französisch, Italienisch,Russisch,Spanisch.

Weitere Bände befinden sich in Vorbereitung.

3.    Für Franzosen.

Preis jedes Bandes 1 Mark.

Deutsch, Englisch, Italienisch, Spanisch, Russisch.

Weitere Bände befinden sich in Vorbereitung.

Langenscheidts Wörterbücher

mit Angabe der Aussprache nach dem phonetischen System der Methode Toussaint- Langenscheidt.

Diese Wörterbücher sind unter allen ähnlichen Werken die neuesten, reichhaltigsten und vollständigsten. Sie sind die einzigen, die bei jedem Wort angeben: 1. Aussprache. 2. Groß- und Kleinschreibung, 3. Konjugation und Deklination, 4. Stellung der Adjektive, 5. Etymologie usw.

Sachs-Villatte

B. Hand- und Schulausgabe.

Teil I (Franz.-deutsch) XXXIV, XVI, XX, 856 8., geb. 8 Mark. Teil II (Deutsch - französisch) VIII, 14, 1160 Seiten, geb. 8 M. Beide Teile in einen Band gebunden 15 Mark.

Enzyklopäd. Wörterbuch der französischen und deutschen Sprache. A. Große Ausgabe.

Teil I (Französisch - deutsch)

XXIV, XVI, 1959 Seiten, gebunden 42 Mark.

Teil II (Deutsch - französisch)

XXXII, 2132 Seiten, gebunden 42 Mark.

Muret-Sanders

Enzyklopädisches Wörterbuch der englischen und deutschen Sprache.

A. Große Ausgabe.

Teil I (Englisch-deutsch) XXXII, 2460 8. in zwei Bände gebunden (A—K und L—Z) je 21 M. Teil II (Deutsch-englisch) XXIV, 10, 2368 8. in zwei Bände geb. (A—J und K—Z) je 21 Mark.

B. Hand- und Schulausgabe.

Teil I (Englisch-deutsch) XXXIT, 1100 Seiten, gebunden 8 Mark. Teil n (Deutsch-englisch) XL, 1224 Seiten, gebunden 8 Mark. Beide Teile in einen Band gebunden 15 Mark.

Menge-Güthling

Wörterbuch der griechischen und deutschen Sprache

mit besonderer Berücksichtigung der Etymologie.

Teil I (Griech.-deutsch) 650 8. | Teiln (Deutsch-griech.) 650 8. Jeder Teil eleg. geb. 8 Mark. Beide Teile in einen Band geb. 15 Mark.

Menge

Wörterbuch der lateinischen und deutschen Sprache

mit besonderer Berücksichtigung der Etymologie.

Teil 1 (Lateinisch-deutsch) elegant gebunden 8 Mark.

Teil II (Deutsch-lateinisch) unter der Presse.

I

1    '--5SS®

WMMUMMMjWWMWW

lli

W- .

fy-

gjpl

S—

rø

iir

Si '

1-301666

mmm

Biblioteka Prüfe hniki Kr ikowskiej

100000295861

wm

UM

MW

Si

fil

SI

si

mmm

till

'Ü :;

hu

ÉlliåÉ

i;

WWMNsßs

mmagssm

Sr" S

r i" -i •    S

".’a.'i :,'S' -s

HSnhMHa»