ï:'

;i:f

шж

ришими

AW

x::ÿx:

ШИшЯяШЁ

WĘĘĘĘĘĘ

ИШЩРШрЯрШ

■ешн

ÿffiïSt

/

--—

Шт

ЯО.

I

i

<

Syœpher

Cc-heimsr С\ афщ,

STOCKHOLMS NYA VATTENLEDNINGS-VERK VID NORSBORG

i-y £

ф>

.a..    \ . * * i&C:    -

; ЧГ' * *r; 4 .    ,

.л ;~УГ-%

щщ

%    '/4

Шё. ШЙ

шщ

■

ЯМ®®;

'.?’./Ч

&S

Ü

'

Ц ;

1901-1905

■Д*:

.

■

i-d

Щ

ж S' ;£ , # ■■ у Щ ~-Х

‘ У 'Л,.

8»l

жЖ 'Щ V

рмК

ШЗШ&

-Ж:

ШШ

Шт

/*-

/<

Synjpher

Geheimer 0. erbaurut

STOCKHOLMS

NVA

VATTENLEDNINGSVERK

VII»

NORSBORÜ

Л

fi

>

.

»

. •*-

'

I

.

STOCKHOLMS

NVA

VATTENLEDNINGSVERK

VII)

NORSBORG

1901—1905

г «hi

&£ % % ''-■■ ■ SuAr*

Г.

STOCKHOLM

K. L. BECKMANS BOKTRYCKEKI

1906.

И

<

KRAK J W

te ch n\

ÏHbHi»

Âkc. Nr. _..

Mä&feo

TZ

■r*

Ke*

'V

HISTORIK.

Alltsedan âr 1861 hafva Stockholms stads innevänare atnjutit förmanen af ett ordnadt vattenledningsväsende. Den första anläggningen, som utfördes under ledning af d. v. öfverstelöjInanten vid Väg- och Vattenbygg-nadskâren, F. W. Leijonancker, hämtade sitt vatten uteslutande ur Arsta-viken. Angpumpverk och sandfilter vor о förlagda vid Skanstull, och som tryckreglerare tjänade en högreservoar i nuvarande Arstalunden. Dessa anläggningar äga fortfarande bestand. I sarnina man som staden utvidgades och vattenförhrukningen ökades, tillväxte vattenledningsverket, men med undantag för den jämförelsevis ringa grundvattenmängd, som genom i början af 1880-talet vid Arstavikens strand anlagda brunnar erhölls, utgjorde Arsta-viken vid Skanstull alltjämt källa för stadens valtenledning. Visserligen var man vid nyssnämnda tidpunkt betankt pa att förlägga den da före-staende utvidgningen tili annan plats, men efter inhämtande af den kände engelska fackmannen professor Franklands mening beslutades att fortfarande använda samma vattentäkt och att för heredande af plats för nyanläggningar inköpa den intill det äldre vattenledningsverket vid Skanstull belägna egen-domen Eriksdal. Dar byggdes aren 1882—84 nya uppfordringsverk, filtrer-bassänger m. m., det s. k. Eriksdalsverket, hvilket sedennera alltjämt mast tillökas tili mötande af vattenförbrukningens tillväxt.

Man nalkades emellertid den tidpunkt, da äfven nyss nämnda verk, füllt utbyggdt, skulle blifva otillräckligt att tillsammans med det äldre Skans-tullsverket tillgodose stadens ständigt växande vattenbehof. Det var därför nödvändigt att snarast utrcda, hvarest och huru en förestäende utveckling af vattenledningsverket lämpligen skulle ske. Klart var emellertid, alt en sâdan utveckling ej langue künde baseras pâ användning af Arstavikens- vatten. Denna vik künde icke i längden bibehallas i den isolering, man hittills lyckats bereda densamma. Dess södra strand var i enskild ägo och skulle säkerligen inom en närmare framtid tagas i ansprak för bebyggande. Men viktigast af allt: en failed genom Hammarbysjön och Arstaviken maste ovill-korligen snart nog komina till stand, dâ en dylik farled, pâ sarnina gang den skulle âstadkomma en battre förbindelse mellan Saltsjön och Mâlaren och aflasta sjötrafiken vid den gamla slussen, komme att skaffa nya och välbelägna hamnplatser, skapa battre sanitâra forhallanden vid Hammarby-sjö och tillâta ett inkomstbringande utnyttjande af stadens stora tomtkomplex vid de ifrâgavarande vattendragens stränder. Frigjordes Arstaviken frân det tvâng, vattenledningsverket utôfvat med afseende pâ dess stränders användning, blefve inkomsten endast af försäljningen af stadens tomter därin-till säkerligen tillräcklig att betäcka kostnaden för vattenledningsverkens förflyttning till annat hall. Det gällde salunda att valja en sâdan plats för den närmast erforderliga utvidgningen, att, när sä päfordrades, all vattnets uppfordring och rening künde dit förläggas.

Med hänsyn härtill begärde byggnadskontoret ar 1897 i förslag tili 1898 aus utgiftsstat ett anslag af 10,000 kronor för pabörjande af undersök-ningar för en framtida utveckling af vattenledningsverket. Sedan detta anslag beviljats, pabörjades undersökningarna med borrningar i de omkring staden belintliga grusasarna, dels normt vid Edsvikens och Norrvikcns stränder, dels söderut utanför Skanstull samt vid Albysjön och i Ekeröasen. Man ville nämligen först öfvertyga sig, liuruvida dessa grusasar förde vatten-mängder, tillräckliga för stadens behof. Resultatet blef i stört sedt negativt. Afsevärd mängd grundvatten af utmärkt beskaffenhet paträffades visserligen bade vid Edsviken och i Ekeröasen, men ej ens om bada platserna komme tili användning, blefve tillgangen tillräcklig. Ekeröasen befanns emellertid ur Here synpunkter förmanligare. Undersökningarna riktades därefter pâ de sötvattenssjöar, hvilka ligga pâ rimliga afstând frân staden, och gafvo snart vid banden, att Bornsjön bland dessa var den afgjordt förmanligaste. Dess vatten är af bästa beskaffenhet, den begränsas i norr och öster af mäktiga grusasar, frân hvilka rika grundvattentillfinden komma tili sjön, dess stränder och uppland äro jämförelsevis glest bebyggda och tili sist: den är belägen 10 meter högre än Mälaren och salunda skyddad mot den s. k. uppsjön. Men Bornsjön kan icke ensam lemna tillräcklig mängd vatten för framtiden. Man maste da ater taga sin tillflykt tili den outtömliga Mälaren^ livilken ju, om man bortser frân de tillfällen da uppsjö rader, är en oklanderlig vattentäkt. Bland de Mälarebäcken, som künde komma i fraga^ fann man snart, att Ekeröfjärden var att förorda. Närmare liufvudstaden borde man med hänsyn tili strändernas bebyggande ej ga. Längre mot norr komme man alit för nära Riddersvik med sina sop- ocdi latrinupplag. Ekeröfjärdens förbindelse med västra Mälaren, Bockholmssundet, har en ganska grand tröskel, hvarför den stora, vaster om nyssnämnda sand Ъе-lägna Björkfjärden tjänstgör sâsom en utmärkt afsättningsbassäng för dct västerifran kommande vattnet. Mot öster finnas visserligen icke sä granda trösklar soin exempelvis den vid Ärstavikens mynning, hvilken pâ ett sär-deles verksamt satt hindrar det vid uppsjö pa hotten af Mälaren inström-mande saltvattnet att tränga vidare in, men Ekeröfjärden är dock pa grund af afstandet och trösklarna vid Stora Essingen och Slagsta holmar rätt väl skyddad i berörda hänseende. Ekeröfjärdens vatten är i och för sig ander normala förhallanden synnerligen godt, sâsom en omfattande serie kemiska och bakteriologiska analyser nogsamt visât. Dess stora djup och utsträck-ning tala älven till dess förmän.

De utförda undersökningarna pekade salunda alla pâ samnia trakt. Den användbaraste grnndvattentillgängen hade funnits i Ekeröasen, hvars söder om Mälaren belägna del stryker fram längs Bornsjöns stränder. Hos Bornsjön stannade priset bland sötvattenssjöarna, och denna sjö ligger nära invid och har sitt utlopp i Ekeröfjärden, det för vattenledningsändamal lämpligaste af Mälarens backen. Härigenom var pâ samnia gang bote-mcdlet mot nppsjöns inverkan funnet: lägg det nya vattenledningsverket vid Norsborg eher Sturehof emellan Bornsjön och Mälaren, tillgodogör i största möjliga ntsträckning det tillgängliga grundvattnet, tag fyllnaden ur sjöarna, men begagna under och strax efter nppsjöperioder icke Mälaren, endast Bornsjön.

Sedan byggnadskontoret kommit tili denna slutledning, gällde det att snarast möjligt försäkra sig om den mark, som för företagets förverkligande erfordrades. Den 8 april 1899 ingaf kontoret därför tili drätselnämndens andra afdelning ett tjänstememorial¹), hvari nndersökningsresnltatet fram-lades och ett nytt vattenledningsverks förläggande tili ifragavarande plats motiverades. I delta memorial taste kontoret vidare uppmärksamheten pâ, att de närmare nndersökningar, profpumpningar o. d., hvilka erfordrades för utarbetande af ett fullständigt förslag med nödvändighet kräfdc full äganderätt tili atminstone den mark, som sedermera behöfdes för själfva anläggningen, men att öfverenskommelser äfven om allt annat jordförvärf i trakten oförtöfvadt borde ske, innan vidare arbeten uppdrefve prisen alltför liögt. Kontoret hemställde tili sist, att delegerade matte utses för under-handlingar om förvärfvande af den mark, som künde anses erforderlig. Denna hemställan vann äfven afdelningens bifall. De utsedde delegerade, afdelningens davarande ordförande, liolintendenten A. Börtzell, och stadens byggnadschef A. (). Alrutz skredo omedelbart tili verket med det résultat, att för säljarne infill ârets slut bindande köpekontrakt upprättades med ägarne till Norsborg (7 Juni), Bergaholm (5 Aug.), Vallinge (16 Aug.), Fogelsta (8 Sept.) och Sturehof (18 Okt.). Norsborg och Sturehof beliöfdes för själfva vattenledningsverkets byggnader. Vallinge innehade Bornsjöns utlopp och dar förlagd kvarn. Alla tre egendomarna hade för öfrigt betydliga strand-sträckor längs Bornsjön och Mälaren. Fogelsta och Bergaholm behärskade större delen af Bornsjöns södra strand, och betingades deras förvärfvande af önskvärdheten att nöjaktigt skydda nämnda sjö mot föroreningar. Sam-manlagda köpeskillingen utgjorde 1,720,000 kronor, hvaraf 1,574,000 kronor för den fasta egendomen och aterstoden för inventarier. Heia arealen matte 3,691 har. För bedömande af huruvida de salunda hegärda köpeskillingarna künde anses skäliga anmodades t. f. domänintendenten O. Tamm att upp-rätta värdering af egendomarna, en värdering soin gaf en slutsumma för den fasta egendomen af sammanlagdt 1,267,500 kronor. Skillnaden 306,500 kronor representerade öfverbetalningens helopp. Da räntan liära mäste anses vara en mättlig utgift för vinnande af det mal, som eftersträfvats, och da en öfverbetalning alltid maste ifrägakomma, när köparen och icke säljaren inleder underhandling, künde de hegärda köpeskillingarna icke betraktas sasom öfverdrifna.

en

Emellertid ansags det vara önskligt, att byggnadskontorets förslag tili det nya vattenledningsverkets förläggning underkastades granskning af utom-staende sakkunnig, innan fragan om de stora egendomsköpen förelades stads-fullmäktige. Afdelningen heslöt därför den 7 juni 1899 anmoda chefen för Berlins vattenledningsverk, mimera aflidne Bäurath Beer, att verkställa en sâdan granskning. Efter att hafva besökt Stockholm och pa platsen studerat de alternativ, som künde komina under ompröfning, afgaf hau den 2 Oktober 1899 sitt utlatande²), livilket utmynnar i ett tillstyrkande af byggnadskontorets förslag och ett förord för förvärfvande af vissa egendomar omkring Bornsjön.

Den 17 Oktober 1899 inlämnade byggnadskontoret tili afdelningen ett nytt memorial²), i livilket bland annat med stöd af det Beer’ska utlatandet de ifragasatta egendomsköpens hetjalelse närmare utvecklades och resultaten af utförda undersökningar pa de tili användning föreslagna vattnen fram-lades. Den 15:de november allât afdelningen skrifvelse tili stadsfullmäktige med hemställan, att de villkorliga köpeaftalen matte godkännas³). Innan beredningsutskottet hunnit behandln denna afdelningens framställning, väcktes emellertid i stadsfullmäktige den 1 december en motion⁴), hvari yrkades uppskof med de ifragasatta egendomsköpen och verkställande af nya undersökningar för anläggning af nytt vattenledningsverk pa Ekerön. Hade mo-tionärens yrkande vunnit bifall, skulle sâledes alla aftalen förfallit och frägan uppskjutits pa obestämd tid. Dagen därpä den 2 december afgaf byggnadskontoret infordradt yttrande*) angaende motionen. Kontoret fram-höll däri, att kontoret vid sina undersökningar naturligtvis äfven haft sin uppmärksamhet fästad viel Ekerön, att emellertid Ekeröäsens pa själfva Ekerön belägna del icke erbjöde nâgra soin halst fördelar framför den söder om fjärden belägna del däraf, som kontoret förordat tili begagnande för grundvattenstäkt, att ett verk pa Ekerön skulle medföra nödvändigheten att anlägga tvänne dyrbara ocli sväröfvervakade undervattensledningar för att korsa Mälaren och tili sist och viktigast att pa Ekerön en sä utmärkt och sasom reserv vid uppsjö oöfverträfflig vattentäkt som Bornsjön icke stode till buds, hvarför kontoret pa det kraftigaste vidhölle sin förut uttalade äsikt. I anslutning härtill hemställde andra afdelningen den 4 december, att motionen icke matte föranleda vidare ätgärd. Beredningsutskottet ställde sig pa samma Standpunkt och beslöt samma dag enhälligt att förorda andra afdelningens förslag.

Den 19 december 1899 beslöto stadsfullmäktige utan votering men efter en debatt, under bvilken endast tvänne talare uppträdde emot förslaget, att godkänna de villkorliga köpeaftalen, och harmed var det nya vattenlednings-verkets förläggning tili trakten af Bornsjön de facto beslutad.

Det gällde nu att oförtöfvadt utarbeta och underställa stadsfullmäktige fullständiga förslag tili det nj^a verkets olika delar. Arbetet inriktades först pa uppgörande af planer och kostnadsberäkningar för ledningen tili staden och mottagningsreservoaren vid dess gräns. För att tili skäligt pris kunna förvärfva den härtill behöfliga marken var det nämligen nödvändigt att hos Kungl. Maj:t begära expropriationsrätt för densamma, oeb en ansökan i sä-dant svfte, bvars behandling skulle kräfva afsevärd tid, mäste ater ovillkor-ligen bcledsagas af fullständiga ritningar och kostnadsförslag. Den 13 mars 1900 hade byggnadskontoret motsvarande förslag**) färdigt. Förslaget slutade pâ en kostnadssumma af 3 '/2 millioner kronor, af hvilka kommo pa rörledning Iran Norsborg tili reservoaren vid Trekanten ... kr. 2,390,000: —

tornbyggnad med ständrör vid Värby. reservoar vid Trekanten........................

ledning tili Liljeholmsviken.....................

undervattensledningar i Liljeholmsviken telefon- och signalledningar......................

50,000: — 545,000: — 270,000: — 235,000: — 10,000: -

Summa kronor 3,500,000: —

I skrifvelse tili stadsfullmäktige den 21 mars 1900 hemställde andra afdelningen om godkännande af byggnadskontorets ifrägavarande förslag

*) Beredningsutskottets utlätande n:r 182 för 1899.

**) Bihang n:r 36 tili beredningsutskottets utlätande för 1900.

samt föreslog, att tili Kimgl. Maj:t matte inlämnas underdänig framställning, att Stockholms stad matte medgifvas dels att expropriationsvis förvärfva den för motsvarande arbeten erforderliga marken, dels att pä en kortare sträcka vid Liljeholmen framdraga rörledningen i allmän landsväg, dels slutligen att förvärfva viss del af kronoegendomen Lindhof i den ordning, soin expropriationslagen föreskrifver. Till sist begärdes ett anslag af 100,000 kronor för päbörjande af arbetena med reservoaren vid Trekanten och 60,000 kronor till förberedande arbeten för vattenledningsverket vid Norsborg.

Den af afdelningen sälnnda gjorda framställningen tillstyrktes af bered-ningsutskottet och bifölls af stadsfnllmäktige den 7 maj 1000.

Kungl. Maj-.ts pä grund häraf begärda medgifvande i afseende pä mark-förvärfven lämnades den 5 juli 1901, sedan 1901 ârs riksdag bifallit en kungl. proposition rörande försäljning af 87,6 о har af egendomen Lindhof. Genom sarnina kungl. resolution erhöh staden tillstand att nedlägga rörled-ningar under allmän faded vid Fittja bro och i Liljeholmsviken. Däremot förvägrades staden att pa föreslaget sätt förlägga rörledningar i allmän landsväg vid Liljeholmen pa den grund, att kungl. befallningshafvande ansett denna vag pa ifrägavarande sträcka vara för smal, för att nedläggande af rörledningar i densamma utan olägenhet skulle kunna ske.

Genom det erhällna tillständet att fä förvärfva den strand vid Bornsjön, som tillhörde kronoegendomen Lindhof, ocli genom de verkställda köpen af privategendom künde staden behärska alla Bornsjöns stränder med un-dantag för ett mindre strandparti söder om sjön, tillhörigt egendomen Skarby, och ett dylikt, lydande under kyrkoherdebostället Hammarby i Botkyrka socken. Den förra fastiglietens ägare ford rade ett sâdant pris, att det sä myeket mindre künde blifva tal om godvilligt förvärf, som staden mimera enligt lag är i tillfälle att expropriationsvis förvärfva nödig mark, därest Bornsjön frän det hallet hlefve ntsatt för förorening, sedan vattenledningsverket anlagts. BeträfFande ater kyrkolierdeboställets mark, hvilken delvis erfordrades för alt förekomma Bornsjöns förorening, delvis ock för anläggning af tunnel Iran Bornsjön tili det nya verket, delvis slutligen för beredande af aflopp tili sjön Aspen Iran tilltänkta arhetarebostäder vid Norsborgs södra gräns, var det önskligt att med äganderätt förvärfva en till omkring 22 har uppgäende del däraf. Pä därom gjord liemställan beslöto äfven stadsfull-mäktige den 1 december 1900 att hos Kungl. Maj-.t göra underdänig framställning att, pa sätt expropriationslagen bestämmer, fä förvärfva ifrägavarande omräde, hvarjämte lämnades drätselnämndens andra afdelning bemyndigande att ä stadens vägnar vidtaga de ätgärder, som fordrades, för alt verkställa besluten om denna och den expropriation af mark för öfrigt, hvarom formales i stadsfullmäktiges protokoll den 7 maj s. ä. Tillstand tili förvärf-vande af omrädet frän Hammarby lämnadc Kungl. Maj:t den 20 September 1901. Sedan en jämlming af rörlinjens riktning mellan Norsborg och Fittja bro befunnits önsklig, och afdelningen med anledning häraf ingätt tili Kungl. Maj:t med underdanig begäran att fa fran länsmansbostället Bmnna i Bot-kyrka socken lösa den mark, som härigenom erfordrades, och sedan 1902 ârs riksdag bifallit en kungl. proposition i detta syfte, erhölls vederbörligt tillstând jämväl till detta markförvärf frân kronan. Aterstod da endast att undanrödja svarigheterna för ledningens framdragande vid Liljeholmen. Ett mindre omrade närmast stranden, livilket disponerades af järnvägssty-relsen, uppläts utan vidare af denna. Däremot kräfde den ifragasatta an-vändningen af den allmänna landsvägen pâ en kortare sträcka besvärligare ätgärdcr. Efter langa underbandlingar med vederbörande intresserade upp-gjorde byggnadskontoret ett förslag tili utvidgning af landsvägen pâ en sträcka af omkring 200 meter till 13 meters bredd for en beräknad arbets-kostnad af 18,500 kronor, och förklarade sig stadsfullmäktige den 14 mars 1902 vara villiga att under förutsättning, att staden berättigades nedlägga vattenledningsrör i vagen och att dennas underhâll bekostades och ombe-styrdes af vederbörande vägstyrelse, dels utlägga vagen pä föreslaget sätt mot ett bidrag fran väghällningsdistriktet af 9,250 kronor, dels ersätta väghäll-ningsdistriktet lialfva kostnaden för lösen af den enskilde tilihöriga mark, som fordrades för vägutläggningen. Sedermera förordnade kungl. befall-ningshafvande den 10 april s. a., att vagen skulle utläggas i enlighet med byggnadskontorets förslag, och Kungl. Maj:t medgaf den 25 juli s. ä. pä därom gjord underdanig framställning staden rätt att nedlägga och för all framtid behâlla vattenledningen i densamma samt att, när sä erfordrades, företaga arbeten för dessa ledningars underbäll och skötsel.

Emellertid bade tili följd af stadsfullmäktiges beslut den 7 maj 1900 bergsprängning för reservoaren vid Trekanten och för de därtill förande hufvudledningar liksom ock förberedande arbeten vid Norsborg omedelbart efter nyssnämnda tidpunkt igängsatts. Samtidigt arbetades med full fart pâ uppgörande af fullständigt förslag tili vattenledningsverket vid Bornsjön. Detta förslag, som omfattade tvänne alternativ, det ena alt. I med ett pump-verk och mindre maskin- och angpannebus, slutande pâ en kostnadssumma af 1,785,000 kronor, det andra alt. II med tua pumpverk och större bygg-nader, slutande pa 1,935,000 kronor, aflämnades af byggnadskontoret den 26 april 1901⁵). Andra afdelningen företog omedelbart förslaget tili gransk-ning och förordade i en den 22 maj⁶) aflaten skrifvelse tili stadsfullmäktige det af byggnadskontoret framställda alt. II, hvilket äfven, sedan det af be-redningsutskottet tillstyrkts⁷), vann stadsfullmäktiges bifall den 8 juni s. a. Stadsfullmäktige beviljade samtidigt dels 300,000 kronor till päbörjande af motsvarande arbeten, dels 300,000 kronor till inköp af rör, som künde komma att i liufvudledningen till staden nedläggas före början af 1902 ârs sjöfart, samt till päbörjande af bergsprängningsarbetena for denna ledning, när staden erhâllit begärd expropriationsrätt till enskild mark, som berördes af ledningen.

Arbetena sattes nu omedelbart i gang vid Norsborg, samtidigt som arbetena vid Trekanten oeh Liljeholmsviken pagingo i enlighet med härför under ar 1900 beviljade anslag. Arbetena pa lnifvudledningen künde där-emot, med nndantag för dem som berörde egendomen Nybohof invid Trekanten, bvars ägare, Borgerskapets Gnbbhus, därtill lämnat medgifvande, icke päbörjas förr an med ingängen af ar 1902, emedan tillträdesdagen för större delen af den för ledningen erforderliga marken bestämts tili den 1 januari 1902. Vissa jordägare ville icke ens faslslä nägon viss tid, utan maste Kiingl. Maj:ts beslut för motsvarande omräden päkallas. Kungl. bref i ären-det utfärdades sommaren 1902. Med 1902 ärs ingang var arbetet i full gang öfver bela arbetsfältet, och skola här nedan lämnas närmare uppgifter om dcss olika delar säväl i afseende pa tiden som pa konstruktioner, arbetsme-toder och kostnader.

Under sommaren 1904 voro samtliga byggnads- och rörledningsarbeten i liufvudsak lardiga. Sedan ängpnmpverken vid Norsborg gätt rundt och efterjusterats, künde det nya vattenledningsverket tagas i bruk. Den 3 Oktober hölls reservoaren vid Trekanten tillgänglig för allmänheten. Till den 4 Oktober bade drätselnämnden inbjudit H. M. Konungen och det kungl. liusets medlemmar, statsräden, öfverstäthallaren, stadsfullmäktige och ett stört antal andra personer att laga Norsborgsverket i betraktande och hade för ändamälet stallt 4 ängfartyg tili lorfogande. Konungen anlände med äng-fartyget Sköldmön tili Norsborgs brygga, ätföljd af kronprinsen och kron-prinsessan, hertigarne af Skäne och Nerike samt hertigen och hertiginnan af Västergötland och mottogs af drätselnämndens andra afdelning. Sedan de kungl. personerna omedelbart därefter begifvit sig tili maskinbuset, i hvars pumpsal herrar stadsfullmäktige väntade, anhöll öfverstäthallaren efter en kort redogörclse för verkets tillkomst, att Konungen täcktes förklara det nya vattenledningsverket öppnadt.

Emellertid künde det af verket levererade vattnet ännu ej distribueras i staden. Forst mäste lnifvudledningen och reservoaren vid Trekanten noga genomspolas och upprepade ganger rengöras, ätgärdcr, som i betraktande af dessa anläggningars bögst betydande rymd kräfde mycken tid och om-sorg. Vidare äterstod att utföra de ytterst noggranna pumpningsprof, som voro föreskrifna i upprättadt kontrakt angäende pumpleveransen. Med an-ledning häraf var det först den 7 december, som vattnet frän det nya verket för första gangen släpptes tili staden, dar det allt sedan dess utdelats, blan-dadt med det vatten, som samtidigt uppfordrats af Arstaviksverken.

Under âr 1905 utfördes âtskilliga smärre kompletterings- och afputs-ningsarbeten, bland hvilka ma nämnas utlopp vid Vällinge, badinrättning, ledningar och diverse inredningsarbeten i maskinstationen, pumpinrättning och reningsanläggning för maskinolja där-städes m. m. I följd häraf hafva slutsummorna för anläggningskostnaden ej förr an nu varit sammandragna.

ais

\\

/Гф

II.

ANLÄGGNINGENS HUFVUDDRAG.

attentäkten är sâsom förut antydts trefaldig: grundvatten ur den s. k. Ekeröasens söder orn Mälaren belägna del, vatten frän den 10 meter liögre än Mälaren belägna Bornsjön och tili sist vatten frän Mälaren i Ekerö-fjärden. Den sistnämnda vattentäkten användes dock icke tillsvidare, utan är reserverad för framtiden, da den ökade förbrukningen sä kräfver. De tvä förstnämnda vattentäkterna äro dels af naturen, dels genom de skedda egen-domsköpen väl skyddade mot förorening. Af Ekeröfjärdens stränder dispo-nerar staden genom sarnina köp en strandsträcka pä fjärdens södra sida af ej mindre än 5,300 meter uppströms och 1,600 meter nedströms om ett blif-vande vattenintag. Ekeröfjärdens vtinnehäll är 13.5 km², dess största djup 23 meter, hvarjämte i densamma, säsom varande hufvudutlopp för Mälarens stora vattenmassor, under normala förhällanden alllid râder en ström frän vaster tili öster. Skulle i trots af alla dessa gynnsamma omständiglieter nämnda Mälarebäcken i en aflägsnare framtid tili följd af omständiglieter, soin nu icke kunna förutses, blifva utsatt för sadana föroreningar, att dess använd-ning som vattentäkt blefve betänklig, mä det vara tillätet att här päpeka möjligheten att med bibehallande af verkets öfriga organ förlägga vattenin-taget tili den mäktiga Björkfjärden, i hvilken pä rätt valdt djup alltid bör finnas ur hygienisk synpunkt oklanderligt vatten. Genom anläggning af ett upplordringsverk vid Björkfjärdens strand, exempelvis ä den tili stadens egendom Bergaholm hörande skogslotten Jungfrulund eller ä den därtill gränsande, under Vällinge lydande lotten, kan vattnet pä bekvämt sätt i en ledning af jämförelsevis ringa längd uppfordras tili Bornsjöns nordvästra

del för att pâ samma salt som nu afledas till verket vid Norsborg frail sjöns nordöstra hörn. Den olägenhet, soin bestâr i saltvattens och därmed äfven föroreningars inträngande i Ekeröfjärdens djupare lager vid tillfällen, dâ längre uppsjö radl, är eliminerad genom Bornsjöns användning som reserv. Det ma likväl anmärkas, att en regiering af Mälarens vattenstand hör tili de frâgor, som en gang maste fâ sin lösning. I och med detsamma är nämnda olägenhet bragt ur världen, och Bornsjön kan da füllt och utan nyss antydda inskränkning utnyttjas.

De olika vattnen ledas tili det a egendomen Norsborg förlagda verket och nnderkastas dar de reningsprocesser, som erfordras. Sedan renvattnet därefter ledts tili en gemensam renvattensbehallare, uppfordras det frän denna medels angpumpverk genom en hufvudledning till mottagningsreser-voaren vid sjön Trekanten intill Liljeholmen strax söder om hufvudstadens nuvarande gräns. Frän denna reservoar, hvars h. v. y. ligger 5 meter högre än de äldre högreservoarernas i Arstalunden, forer en ledning till Liljehohns-viken och 2:ne ledningar under denna till staden, dar de äro sammankopp-lade med rörnätets hufvudpulsädror.

Den nya anläggningen är, da den en gang blir füllt utbyggd, beräknad att kunna lämna 100,000 m³ i dygnet. Vid bvilken tidpunkt hufvudstadens vattenförbrukning kan komma att uppnä denna siffra är naturligtvis svärt alt förutsäga. Hittills har största ätgängen pr dygn utgjort 47,817 m³ (är 1905) och pr invanare och dygn 160 liter (är 1896). Härvid torde böra erinras, att största dygnförbrukningen alltid mäste vara grundläggande för beräkning af verkett storlek, emedan sä stora renvattensmagasin, som förmä utjämna växlingarna i förbrukningen Iran ett dygn tili ett annat, svarligen utan oer-liörda kostnader kunna ästadkommas. I byggnadskontorets förnt omnämnda tjänstememorial den 8 april 1899 utgick man Iran 1898 ärs folkmängd och maximiförbrukning pr invanare och dygn, hvilka utgjorde resp. 287,568 och 136 liter. Medels en grafisk framställning och under antagande, att folk-mängden och maximiförbrukningen skulle stiga i samma förhällande som under de sista aren före nämnda tidpunkt, uppskattades folkmängden efter 25 är d. v. s. är 1923 tili minst 480,000, maximiförbrukningen i dygnet tili 210 liter för bvarje invanare och största ätgängen i dygnet följaktligen tili minst 100,000 m³. Totala ärsförbrukningen skulle samtidigt utgöra 21 mil-lioner m³. Enligt dessa antaganden, hvilka den hittills förflutna tiden icke visât gifva för laga siffror, skulle sälunda det füllt utbvggda verket kunna tillfredsställa hufvudstadens vattenbehof tili är 1923, äfven om säsom väl är att vänta, Arstaviksverken vid denna tidpunkt äro nedlagda. Baurath Beer uppskattade tillväxten högre och angaf i sitt yttrande den 2 Oktober 1899, att största vattenförbrukningen i dygnet är 1925 künde väntas uppgä tili ej mindre än 150,000 m³, i fall vattnet utdelades efter samma system som nu, d. v. s. utan kontroli af mängden för hushällsförbrukning begagnadt vatten. Han tillrâdde därför pâ det allvarligaste obligatorisk mätning af allt vatten, i hvilket fall ban antog, att 100,000 in³ i dygnet künde räcka till och med âr 1935. Detta kontrollsystem, soin mimera öfverallt vinner terräng, torde ocksâ vara att pâ det varmaste förorda, och hänvisas i sâdant afseende till den utredning, hvilken Svenska Ivom-Kommunaltekniska Föreningen förlidet âr verkställt och offentliggjort i tryck. När emellertid — förr eller senare — de för det nya vattenledningsverket beräknade 100,000 m³ i dygnet uppnäs, Ihmes intet hinder för anskaffande fran samma hall af vtterligare vattenmängd. Plats finnes i öfverflöd och Mälaren är outtömlig.

Tillsvidare afser det nya verket endast att tillgodose hufvudstadens vattenbebof vid sidan af de äldre verkeil vid Arstaviken. Med hänsyn här-lill är anläggningen vid Norsborg beräknad för en normal vattenmängd af 7₆ af 100,000 eller 16,667 m³ i dygnet, under det att hufvudledningen och mottagningsreservoaren vid Trekanten äro beräknade för 50,000 m³:s för-brukning och undervattensledningarna förma framsläppa 100,000 m³ i dygnet.

2p

VERKET VID NORSBORG.*)

âsom förut pâ fiera stallen omnämts, skali verket tillgodogöra grundvat-ten, Bornsjövatten och Mälarevatten. Med hänsyn härtill äro renings-anläggning och maskinstation förlagda vid Norsborg ej langt fran Ekerö-fjärdens strand, fran hvilken transportvägen salunda är möjligast kort och dit intagsledning för Mälarevatten med jämförelsevis ringa kostnad kan utläggas (pl. 2.) Pâ den för nyssnämnda anläggning valda platsen är ter-rängen synnerligen gynnsam. Marken är sa godt som fullständigt plan och filtrerhassängerna, hvilkas ytinnehäll i framtiden hlir högst hetydande, kunna salunda komma tili utförande med minsta möjliga schaktningskostnad. De kunna vidare byggas direkt pâ ett under öfversta jordmyllan liggande lager af brun lera. Kostnaden nedhringas härigenom för denna afsevärda del af anläggningen tili den minsta möjliga. Som under leran fumes ett lager af fin flytsand, innan berget näs, har däremot maskinstationen kräft särskild grundläggning pâ pâlar, men ä andra sidan hafva kostnadcrna för de stora ledningarnas framdragande hlifvit hetydligt lägre, an om Stationen förlagts pâ annan plats, dar fast grund paträffats pâ mindre djup. Verkets planläge är i öfrigt sadant att, pa sarnina gang som de dyrbara tryckledningarna tili staden erhalla minsta möjliga längd, äfven ledningarna fran grundvattens-täkten ä Sturehofsfältet och fran Bornsjön ej hehöfva dragas onödigt länga vägar eher i afsevärd man afvika fran hufvudriktningen tili staden. Höjd-läget är ock synnerligen fördelaktigt, i det filtrerhassängerna kunnat sa pla-

*) Vid affattandet af denna del af redogörelsen har i hufvudsak följts en af arbetschefen, löjtnant G. Malm, utarbetad rapport.

ceras, att Bornsjövattnet med själftryck utan uppoffring af mer än nödvän-dig förlust i höjd ledes till desamma. Samtidigt blir sughöjden för Mälare-vattnets uppfordring icke större an lämpligt är. Det valda läget erbjuder till sist den stora fördelen, att all maskinkraft i hufvudsak sammanföres pâ ett enda stalle, hvarigenom driftkostnaderna tydligtvis blifva de minsta.

Verket omfattar: grunduattenledning med brunnar, pumpverk och luft-ningsanstalt for franskiljande af grundvattnets järnhalt. Bornsjöledning, be-stâende af intag, tunnel, rörledning och mätningsbrunn, râuattenledning frân mätningsbrunnen till filtrerbassängerna, fdtrerbassänger, renvattenledning, ren-vattensbehallare, maskinstation, kolbod, kollossningsanordningar och transport-banor, afloppssijstem, högtrycksrörnät, lufttorn pä hufvudledningen tili staden, sandtvüitningsanstalt, liusbgggnader m. m.

För tillgodoseende af utvidgningsmöjligheterna är verket sä planlagdt, att hvar och en af dess delar kan utvecklas i stört sedt oberoende af de andra. Maskinstationen tillbygges mot öster och parallelt därmed renvattensbehällare och kolbod. Filtergruppen tillökas däremot söderut, medan plats för ytterligare luftningsanstalt tinnes reserverad emellan maskinstationen och filtergruppen.

I afseende pä verkets allmänna anordning har för öfrigt det rättesnöret varit gällande, att största vikt borde läggas pä ästadkommande af säkerhet, enkelhet och lättskötthet, hvarjämte med hänsyn tili verkets afskillda läge, den ringa tillgangen pä reservarbetskraft och kostnaden för anordnande af bostäder ât en större personal maskinella anordningar i största möjliga ut-sträckning kommit tili användning i ändamäl att ersätta handkraften.

Grundvattenledning.

Den mäktiga grusäs, som bär namnet Ekeröäsen, ligger i dagen öfver en betydlig del af Ekerön och bildar den söder om denna liggande Fantholmen. Pä Ekeröfjärdens södra sida är den synlig i den tili betydlig höjd, 55 meter öfver Mälarens v. y., uppskjutande höjdsträckning, som skiljer Bornsjön frân de norr därom belägna lägländta och af lera betäckta falten ä Sturehof och Norsborg invid fjärdens strand. Söderut fortsätter den längs Bornsjöns östra strand mellan denna och sjön Aspen öfver Hammarbys, Lindhofs och Söderby ägor. Asens bas skjuter emcllertid in under de nyss-nämnda lerbetäckta falten, men liuruvida nägot sammanhang förefinnes under Ekeröfjärdens slambetäckta bottcn med Ekeröns gruslager har icke kunnat utrönas. Detta intressanta spörjsmäl är dock värdt ytterligare under-sökningar. Pâ Norsborgs och Sturehofs fält är utfördt ett stört antal borr-ningar (pl. 2) af 7.5 cm. Mannesmannsrör, sänkta pä vanligt sätt medels vattenspolniug. Borrningsresultaten, livilka belysas af lig. 1 o. 2, gifva en ganska tydlig bild af de geologiska och hydrologiska förhällandena. Närmast under det mäktiga lerlagret ligger i regel flytsand, därunder gröfre sand af

ЭЪохъ.

fl

h'i

§1111

'è

ÉBB&

îd^wtyô/oMÂwi л£ ^iAvm)v^Unokcrmyxc^

уЛ étwwfoœÿ.

■ли/ryyç y ***t O

ut

*‘р

::.1

|L

il

II

I!¹

ШВ»

Hi

4fa

ёШи

щшж щШШШ

И Lgt

Mii

s*

s-

-Ш1

ЩВЁ

ШШ

?-

v; I

ШЛ

'1

.p-

SL

iJk

il

Ж.

ii

ïr

Ш№в

fflfpsW

Fig. J.

5-

“г

V •.

|Г

SSJcz,

Рс

'2С

|е>ч.| Jb.im

ВМШ lern

BU ЗЛМ)

&ом)Ыачи)ал}к лшл,

Ц Æo/wJ.

Fotolit. 6en. Slab. Lit. Anst. StocMi.

«U~v- » JUv t uRlv

‘Beet&v.

. _ .'54s*^«eâfr?.⁰J

-"Ч

foi-

ШИТ

bvâW'CfotwYi ш млMi}valUwfo<hri/ni<yn

SlwiÀd&y.

-г

в!

Г;

■■tai

ж,

Шж

-Cl

HH

■Hk

ш*

rx

ilf

i:^e.

шт

И*

ВР -

~.T

rz

JL

Fig. 2.

■1

■X

JL

L-iß

c.

Foto lit. 6en. Stab. Lit. Ansr.Stockh.

mycket växlande beskaffenhet och slutligen grus ofvanpa berget. Under grus-lagret har pa ett eller annat ställe paträffats pinnmo. Lagringen är emellertid ganska ojämn. Den paträffade grundvattenströmmen är jämväl ganska orcgel-bunden, men visar en tydlig hufvudriktning frân S. O. till N. V. och har natur-ligtvis sitt utlopp i Ekeröfjärden, livars slamartade betäckning, livilken för öfrigt delvis är rätt tunn, icke bind rar grundvattnets utflöde, men däremot sannolikt hindrar sjövattnets inträde i gruslagren, i det det verkar snarlikt en utât fjärden öppnande klaffventil. Genom kraftiga profpumpningar har man försökt fa full klarhet i denna fräga, men liittills utan résultat.

Ett annat spörjsmal af största intresse var naturligtvis, huruvida grus-lagren pa Sturehofsfältet tilläfventyrs matas med vatten frân Bornsjön, hvilken, sasom förut nämnts, ligger omkring 10 meter öfver Mälaren, och i hvilken grusäsen utan synlig betäckning stupar ned, bildande en strandbädd af mycket groft grus. Borrhal, livilka, delvis i annat syfte, nedslogos norr om Bornsjön i närheten af grusasens krön, gafvo emellertid vid banden, att grundvattenständet i äsen mellan Bornsjön och Mälaren stod liögre än Bornsjön, i följd livaraf det maste fumas en bergrygg eller annan under-jordisk vattendelare, hvilken afstänger all förbindelse af antydd art. Ej heller grundvattnet i grusasens öster om Bornsjön framlöpande del synes hafva nâgon förbindelse med grundvattensförek о nisten pa Sturehofsfältet. Borrningar, som utförts i nyssnämnda del af äsen, visa, att densamma af-bördar sitt grundvatten direkt tili Bornsjön. Den kemiska beskaffenheten hos grundvattnet och särskildt dess hardhet visar dessutom en bestämd skillnad mellan äsens olika delar.

Under sâdana omständiglieter aterstod tillsvidare ej annat än att utnyttja den mängd grundvatten, soin i äsens norra del afrinner tili Mälaren. Detta vattens beskalfenhet belyses af nedanstaende sammanställning.

Milligram per liter.

Syreför-

brukning Klor. enl. Kubel.

Hardhet Järn. i franska grader.

Norsborg n:r 2 I):o » 3 D:o » 4 I):o

Sturehof »

1.04

8.9

16,7

O.G

D:o

I):o

D:o

I):o

1.60 2.44 1.29 1.50 1.7 G 1.53 0.91

26.fi

36.9

24.5

Ю    (75

GO    O"}

О.О 9

I I I S? £ I

18.65 18.60 lB.io 14.1 о

13.10 17.20 12.50

7.70

17.10

Temperatur i C°.

Âr.

Datum.

N.

N.

S.

S.

S.

s.

s.

s.

N-.r 2.    N:r4. N:r 1. N:r 4. N:r 6. N:r 7. N:r 8.

N:r 12.

1900

23 Felu-.

6.9

18 Maj

6.9

24 Aug.

10 Nov.

6.9°

1901

22 Febr.

G. 9°

-1 4 M Ч p о о    о cs

о    о    о о о

6.9

7.o°

7.2°

7.0°

7.0°

О 'cs

CD CD

5.9¹

6.9’

7.o°

G.8°

6.9°

6.2"

G. 5°

6.1"

6.8°

6.8°

.7.0"

6.8"

6.9"

6.9°

6.9°

7.0"

6.9"

6.9"

17 Maj

6.9°

9 Aug.

7.3°

7.1

7.4°

7.<F

7.2°

7.o"

7.0°

G.5°

7.o¹

6.1"

6.5"

7.0’

7.0"

7.0"

7.2"

22 Nov.

6.9"

6.8°

6.9°

6.9°

6.8°

7.0"

6.8"

1902

14 Febr.

6.8°

6.9°

17 Maj

15 Aug.

14 Nov.

1903 ........

20 Febr.

G. 9°

7.o°

6.9°

7.o°

G.9°

6.9°

6.9°

6.9°

7.o°

7.0°

7.o°

G. 8°

6.9"

6.9"

7.0’

7.o"

6.9°

7.o"

7.o°

6.9°

6.8°

G.9°

6.9°

6.9°

6.9"

6.9"

9.9’

7.1"

7.0°

7.0"

15 Maj

7.o'

G. 9°

6.9°

7.0’

6.9° G-9°

6.9"

6.9°

6.9"

6.9"

7.0"

7.0"

6.9"

7.0"

7.3"

14 Aug.

7.o°

17 Nov.

1904

15 Felu-.

6.9°

7.0°

G.8°

6.9’

7.o°

7.o°

(3.9°

6.9°

G.9°

6.9°

7.0"

7.0°

20 Maj

7.o°

6 9°

G. 9

7.0’

G. 8°

7.0"

6.9"

7.0"

6.9"

6.8"

6.9"

7.0"

7.0°

7.0"

12 Aug.

7.0°

6.9”

7.1°

18 Nov.

7.0"

6.9°

7.o°

1905.......

3 Febr.

G.8°

6.9°

7.<F

7.0°

6.9"

7.o°

6.9°

G.9°

G.9°

6.9"

6.9

6.9"

7.1"

7.0"

5 Ma

7.0"

6.9°

4 Aug.

7.0"

G. 9"

7.2°

7.o°

7.0°

G.9°

6.9"

7.0e

7.0"

7.1"

6.9°

7.0°

7.0°

10 \ov.

7.1°

7.i°

6.9°

G.9°

7.0"

7.4"

7. T

6.9’

7.2"

7.2"

Jârnhalten är ganska afsevärd oeli maste aflägsnas. Därefter âr vattnet klart och välsmakande. Ur bakteriologisk synpunkt är det naturligtvis oklanderligt, upphamtadt som det är frân väl skyddade gruslager.

Det torde här fâ antecknas, att alltsedan början af ar 1900 utföras fort-löpande observationer pa grundvattnets uivä och temperatur saväl i asens norra som södra del.

För att utröna mängden af det grundvatten, som kan tillgodogöras pa Sturehofsfältet, sänktes ar 1900 en större 60 cm:s brunn vid borrhäl S 14, pl. 2, hvilken plats föregäende ar utförda försöksborrningar angifvit vara lämplig. Denna brunn, n:r 1, utgör en del af den permanenta anläggningen och skali nedan närmare beskrifvas. Profpumpning utfördes kontinuerligt natt och dag emellan d. 23 november 1900 och d. 11 februari 1901, endast med 4 dygns uppebäll vid julen. I mcdeltal uppfordrades 30 sekundliter vatten, bvarvid vattenständet i borrören sä smaningom sänkte sig. Efter den 28 januari synes emellertid denna sänkning hafva upphört och fortfarighets-lillstândet inträdt. Fig. 1 о. 2 visa grundvattenytans jämnviktsläge. En sänkning öfver heia observationsfältet hade ägt rum, samtidigt som grund-vattenstândet â omrâdet mellan hrunnen och Ekeröfjärden nedgatt tili och under denna senares niva. 30 sekundliter motsvara salunda grundvattens-strömmens ungefärliga kapacitet.

För att erhalla reserv och för att fullständigt behärska grundvattens-strömmen utfördes sedermera under âr 1903 längre västerut ytterligare en permanent brunn n:r 2.

Frau de bäda brunnarna äro utlagda sugledningar tili tva intill hrunnen n:r 1 inom ett mindre maskinhus uppställda elektromotorpumpar, hvilka

гттпз

id'

i°

1°

mm

!!1ДД1я

Fig. 3.

Ledningen i forlsättning af jordtunneln är utförd

/• (P" — 1) Pn (p — 1)

Tornets bas är utförd af grasten i cementbruk med

>'

«g|

¹

Bihang tili beredningsutskottets utlätandc n:r 69 för 1899.

²

Bihang n:r 100 tili beredningsutskottets utlatande för 1899.

³

105    »    »    »    »    » .

⁴

) Beredningsutskottets utlatande n:r 182 för 1899.

⁵

Bihang n:r 53 för 1901 tili beredningsutskottets utlätande.

⁶

» 87    »    »    »    »    »

⁷

Beredningsutskottets utlätande n:r 103 för 1901.

Fig. 3.

drifvas medels energiöfverföring frân det i mask instat ionen vid Norshorg anordnade elektricitetsverket. Medels dessa pumpar uppfordras vattnet genom en 923 meter lang tryckledning af 30 cm. gjutna järnrör till en vid Norsborgsstationen förlagd luftningsanstalt, dar järnet frânskiljes. Frân denna anstalt rinner det renade vattnet tili den gemensamma renvattens-hehâllaren, för att sedermera uppfordras tili staden. Sugledningen hestâr af 20 cm. gjutna rör för hrunnen n:r 1, 23 cnrs för hrunnen n:r 2 och 30 cnrs för den gemensamma delen inom maskinhuset. Sugledningens sam-manlagda längd âr 247 meter.

Brunnen n:r 1 nedgâr till 32.2 meters djup under marken och utgöres af en plâttuh af 0.6 meters hire diameter samt 8 minis plâttjocklek. Tuben gjordes i längder om 4 meter, som hopskarfvades med inre muffar. Den nedersta ändan var skodd med en gjuten stalsko. Vid sänkningen till-gick man pa det satt, som närmare helyses af hg. 3. Den för utförandet

antagna metoden gick ut pâ alt pressa ned röret med domkrafter, samtidigt som man med vattenspolning eller tjänliga verktyg bearbetade det inre. Förankringen, som gafs en vikt af c:a 40 ton, svarande mot domkrafternas hâllfasthet, anbragtes under marken i form af en med sten fylld lâda, hvi-lande pâ 2 lager järnskenor. Domkrafterna fästades vridbart i ett par starka järnöglor, som omfattade en under skenorna liggande bjalkkonstruktion, sa att de künde fällas, när ett nytt rör behöfde vidskarfvas. Ofvanpa brunns-rörets öfverkant lades en fläns af vinkeljärn och därofvanpa en dyna af stâlgjutgods med uttagning efter brunnsrörets inre yta. I dynan funnos hal för domkrafterna, hvilka med sina öfre ändar i och för styrning voro in-fästade i ett borrtorn, som uppfördes för manövrering af verktygen och hvars stomrne utgjordes af en pâlkran, enär man, om metoden svek, äm-nade öfverga tili neddrifning af röret medels hejare.

Röret pressades med ens genom lerlag-ret och ett par meter ned i flytsanden, hvar-vid belastningen började lättas. I leran användes för uppmuddringen en mudder-skopa af c:a 70 liters rymd, som hade hotten formad tili en skrufgänga med täm-ligen stor stigning. I flytsanden var denna skopa ej användbar, utan visade det sig lämpligast att pampa upp sanden, samtidigt med att den uppluckrades genom tryckvatten, infördt frân ett par tryck-pumpar genom med genomborrade mejslar försedda rör, hvilka nedfördes till under-kanten af brunnsröret. Samtidigt med ur-muddringen fortgick nedpressningen af röret, som med lätthet verkställdes af en man i vefven tili hvarje dom-kraft. Heia flytsandslagret genomgicks pâ 3—4 dagar. Den under flytsanden liggande gröfre sanden künde ej med pumpning aflägsnas, utan maste uppmuddras. Detta skedde med en cylindrisk mudderskopa af 30 cm:s diameter och 25 liters rymd, i botten försedd med öppningar, hvilka hade nedvikta, skrufformigt utbildade kanter, som matade in sanden. Öpp-ningarne täcktes af inâtgâende klaffventiler. De egentliga svarigheterna mötte dock först i gruslagret. Intet af de nyssnämnda verktygen hade här nagon verkan, utan man maste omväxlande begagna en skopa enligt fig. 4 samt saxar af växlande storlek för upptagande af stenar. Ibland paträffades sten-samlingar sä kompakta, att inga af de tillgängliga verktygen förmädde nagot. Da gick man tillväga pâ det sättet, att ett 2"-borrör nedslogs midt i tuben tili ett djup af 0.6 meter under dess underkant. Pâ detta djup anbragtes genom röret, hvilket därefter uppdrogs, en fiten dynamitladdning, som antändes

fu

Cp"

Fig. 4.

-0

Щ,

med elektncitet och förmädde uppluckra massan. Med saxen kunde man därefter fà tag om de stora stenarna och ett fortsatt nedträngande blef möj-ligt. Den största sten som upp-hämtades, hade en längd 0,6 m. och en största tvärlinie af 0.4 5 m.

m

m.

«4^ 4- »

Till slut nâddes det lager, som genom det närstäende profhâlet pâvisats vara det gynnsammaste.

'Ж

Brunnen omgafs därefter i öfre ändan med ett betongkar och kom-pletterades med nödiga ledningar och ventiler.

•л.

Ш

'«Лк

9’

Ш-

m

w IS-t

щ.

ISOo-

Brunnen n:r 2 (iig. 5) förlades säsoin sagdt i den västra delen af grundvattenfältet, dar gruslagret ligger närmare jordytan. Da den föregaende brunnen visât sigganska dyrbar, gjordes denna brunn med smalare rör ned tili det grundvatten-förande lagret. En följd härafvar, att sugröret frän pumparna ej lick rum i rörbrunnen, utan att det af betong bestäende brunnskaret mäste nedföras under sugrörets underkant. Betongschaktets лтег-tikala del utfördes först med sue-cessiv pämurning och samtidig urschaktning af jordmassan i det inre. När man började nalkas flytsanden, inlades betongbotten, men i dess midt utsparades ett häl för rörbrunnen, hvilket skoddes med en 30 cm:s gjuten skobit.

Genom att hälla brunnen läns och insläppa flytsanden genom detta häl sänktes betongkaret tili det bestämda djupet.

Fig. 5.

Därefter vidtog arbetet för rör-brunnens utförande. Själfva rörbrunnen är gjord af vanliga 18 cm:s gjutna järnrör, dock försedda med muffar enligt lig. 0. Det nedersta röret ])erforerades i nedre ändan. Da det befarades, att gjutjärnsröret ei skulle hälla, om det arbetades ned tili det afsedda djupet,

gjordes eit särskildt rör af (5 mm:s valsad plat och 25 cm:s diameter. Delta slogs ned med hejare och urmuddrades med pumpning under tillförsel af tryckvatten ur särskilda med borrmejslar försedda rör. Större stenar aflägs-nades med tillhjälp af sax. Uli 25 cm:s röret liedsattes därefter 18 cm:s röret, livarefter det förra uppdrogs. En svarighet uppstod att dikta in 18 cm:s röret i hetonkarets hotten, sä att det blef tätt mot flytsand. Da skarf-ven ej künde genom pumpning torrläggas, fastspände man sasom af fig. 5

synes, en gjutjärnsplatta mot den stalslipade holten, livarefter diktning med bly verkställdes rundt om plattans kant samt mellan plattans krage och 18 cm:s röret.

Maskinhuset, fig. 7, är af tegel med grund af betong, hvilande pâ friktionspälar. I liuset sta tva Z-centrifugalpumpar, drifna af direkt kopplade elektromotorer. De äro levererade af Aktiebolaget de Lavais Angturbin genom firman Zander och Ingeström. Pumparna äro konstruerade för att livar-dera i normalt fall uppfordra 1,800 minutliter eher 30 sekundliter vid 17.5 meters uppfordringshöjd, men de kunna forceras till 2,500 minutliter vid sarnina uppfordringshöjd. De kunna äfven lämna 1,000 minutliter med 32 meters uppfordringshöjd tili en behallare, belügen pâ en liöjd in vid verket, livilken behallare är afsedd att tjäna tili reservförrad för Norsborgsverket, om ledningen tili staden är aftappad. (Se vidare nedan.) I maskinhuset är dessutom uppställd en liten s. k. hushallspump af ungefär samma typ som de föregaende. Pump-verkets nedre golf är nämligen belüget under liögsta grundvattennivan, och dâ i murarna endast en enkel asfaltisolering är inlagd, förekommer vid höga grundvattenstand en obetydlig inläckning af vatten. Det elektriska driftsättet är valdt för att slippa ständig bevakning. Pumparna efterses livar 3:dje timme genom en frän den stora maskinstationen afdelad vakt. Ännu ett viktigt skäl för att välja den använda pumptypen var, att man önskade raskt fa till stand ett valtenledningsverk för nybyggnadsarbetena. Redan i September 1901 künde ocksä vatten serveras frän detsamma, och det har alltsedan dess varit i bruk.

Grundvattnets tillgodogörande torde med stöd af det rika observations-materiel, som under ârens lopp insamlats, kunna ytterligare utvecklas.

1-

1.

-ns

ft

\\

Fig. 6.

Liiftmngsanstalten (fig. 8) bestâr af en betongbehâllare med öfverbyggnad samt dusch-inrattning, filter ocli diverse led-ningar.

\*'|

Vattnet inströmmar i bot-ten pâ en liten grund plâtbehâl-lare, frân hvilken det genom 4 skjutluckor intrâder i 4 smala rännor och afrinner längs rän-nornas ytterkanter öfver 4 frân hvarandra skillda fait af korru-gerad plat, genomborrad af bal om 2—3 mm diameter. Vattnet finfördelas vid passagen genom platen i droppar och kommer därigenom i intim beröring med lüften under sitt fall от З.з

'"5SSP1

•V.

If

/-JOS'-!

[# VA лУ ГуУ Л « У Si >v.‘ ; Г ЛдЛ VVV

v i    л Л    ż j | ШЩЩ

11    I г

meters höjd ned pâ vattenytan i den underliggande behâllaren.

Luftens syre ntfäller därvid den i vattnet lösta järnoxidulen i form af olösligt järnoxidhydrat eher järnockra. För att fäll-ningsprocessen skali hinna af-slutas, har vattenskiktet c:a 1 meters tjocklek, sa att det âtgâr ungefär en timme för vattnet att passera frân y tan och ned till det pâ behâllarens hotten liggande filtret, soin kvarhâller fâllningen. Det liela âr kon~ strueradt med ledning af för-sök i större skala, utförda under profpumpningsperioden.

Filtret utgöres af ett 0.3 meter mäktigt lager grus om 2—5 mm:s kornstorlek, som hvilar pâ en silbotten af ett 10 cm tjockt lager gröfre singel och därunder 2 tegelskift.

Luftningsanstalten är konstruerad för att normalt genomsläppa 30 sekundliter, hvarvid filtrerliastigheten blir ungefär 1 meter.

ff!

Щ. j I

m

-m-

-—№o-

— £900

Fig. 7.

*i6ho

-2° «о

«э

Ir

5 /V.

Duschplâtarna behofva en eller annan gang om dagen rensopas frân utfälldt jam, men i öfrigt kan filtret vara i gang 6 à 8 veckor utan ren-göring. Denna tillgär pâ sä satt, att, sedan vattnet aftappats under grnsytan, insläppes genom en för ändamalet tillkopplad ledning rent vatten frân rör-nätet underifran genom filterbädden, hvarvid det rycker den afsatta järn-ockran med sig och afrinner genom ett i höjd med grnsytan befintligt af-lopp, som under drift är afstängdt frân alloppsledningen. Rensningen be-fordras genom att med en kratta bearbeta gruslagret.

üfverbyggnaden är med hänsyn tili den fuktiga lüften inuti byggnaden ntförd af sandsten, tili större delen erhallen vid rifningen af Vällinge kvarn. Bakmuren är af tegel. Omsättningen af luft sker genom ventiler i fönster, dörrar och en pâ taket uppförd lanternin. Järnkonstruktionen är levererad af Bergsunds Mekaniska Verkstads Aktiebolag.

Nâgra analyser af grundvattnet, visande resultatet af luftningsprocessen med filtrering, äro sammanfattade i nedanstaende tabeli.

Pr 100 tusen.

Datum.

Syreför-

Fasta brukning Salpeter- Ara-ämnen. enl. syra. moniak. Kubel.

К lor.

Perma- Öfver-nent gäende hârdhet. hârdhet.

Total

hârdhet.

Järnhalt.

före

luftn.

efter

luftn.

Tem

peratur.

1900 ³⁰/h    26.16    0.094    0.023    0.003

1.77

s/'l2    25.94    0.085    0.023    0.004

1.84

⁶/12    25.16    0.O84 Närv. 0,004

1.92

iC,    c6

ai ci

10.1

14.7    0.080

13.8    0.060

13.9    0.045

I Svaga ^ spâr.

6.9 I

6.9°

6.9°

1901 n/i

0.060

- r)

0.040    0.002

»    ¹⁷/l

0.048    0.012

18/i

0.030    0.014

2S/l

0.030 O.oio

1904 ²²/io

0.090

I Svaga I spâr.

*) Brunnen n:r 1.

²) Brunnen n:r 2.

³J Analyser af vattenprof frân ett försöksfilter under profpumpningen. ⁴) Analyser af prof frân det permanenta filtret.

¹⁵/з

0.080¹) 1 0.020²; I

0.002

//il

i.-*    '    ;

ъ -m

1 Й

Ц,

TV^j

5c^tiovv ot - ç5b.

J ii|-f ^ ИЯБ^ k. . -'t^? ^

^ S'- -/-    •

л ‘    ^. . - , -'.-.'V - Äs.- '*>!w

Г.

"•.....^ ■ • F

,    '*y.

, //. ïo-io-b

T^iiiiüi:!: i :ü

i|! ; i...... ;: ;

! : ! ! ! i ; i ! !!!!:'!! i ! !

П"[ !:(птН?+ П [ rji Г| j ! | ] ' ] ;

—lI.¹ LL,

"/ ";-'r

Q Cl ХОГГУ

pg

il

'I'¹

X'TTT

"I nt* là

fFà

! ' N-ДО

T'xri’j rarer

TT

• !'

‘1*1

•,

=E

к?*Шй

. ..

е-Ф orf 6-&

Z N y* to ~T

ьо-бо-Ь.

1ПТ

ОТТ

тттптптггп+гг-

¹ • i i 11 ; i¹ • 111 > ; ;

;;n:!i !|n!iiii

i ■ ! ! : I: : ! : : ! ! : : i i

ilüfiiiüiiriii

fi?

+тг

тШШлйо

=nr=rcF

Lsm

!:

■TT

■„S

i¹ " .•

фй

Tiï£)rzr^ îf

.__A4TV?__

~ oiU~û î"

sj

~~Л

*4°

20jo

II!

i..

FT

Гф

-F,-

rl

1-Ш

IГШЩ

L'

ОСС/

OCCl'

/i

2.360

/л

Fig. 8.

г!

Anstalten fungerar pa füllt tillfredsställande satt.

Sasom af det anförda framgär, är grundvattenledningen kvantitativt taget tills vidare af ringa betydelse. Den fyller dock en icke oviktig mission dels därigenom, att den fördelaktigt inverkar pa temperaturen hos det tili staden kommande vattnet, sänkande densamma om sommaren och höjande den om vintern, dels därigenom, att den kan lämna vatten för Norsborgsverkets skillda beliof i de fall, att de stora angpumpverken stä och hufvudledningen tili staden är tömd.

Kostnadssammandrag.

Вгиппаг.

Den for profpumpning af grundvattentäkten an-lagda rörbrunnen n:r 1 af 600 mm. diam. och 32.2 m. djup har försetts mcd pump- och nedstig-

ningsschakt af betong¹)...................................

Brunn n:r 2 af 178 m. m. diam. och 17.8 m. djup under marken.

Profbrunn af 5 cm. rör samt utförande af själfva rörbrunnen inkl. materialkostnad, muddring och

klarpumpning ...............................................

Betongbrunn tili 7 m. djup, inkl. schaktnings- och

sänkningskostnader, diam. 2.50 m...................

Öfverbyggnad af trä ..........................................

Battransporter och förrädskostnader.....................

482 42

4,307

2,804

247

200

CO

7.559 33

8,041

75

Sugledning

fran brunnarna tili Pumpstationen för grundvatten

5,920

49

Tryckledning

af 30 cm. diam. 923 lm.

16,371

63

Pumpstation för grundvatten.

Maskinhusbyggnaden..........................................

2 st. Zeta-centrifugalpumpar à 30 sek.-lit. vid 17.5 m. uppfordringshöjd samt en mindre hushalls-pump för länshällning, jämte instrumentering ...

6,061 06

7,837 04

13,898

10

Kraftledning

tili grundvattensmaskinhuset

Transport

5.047

49,279

51

Ь Kostnaden för själfva rörbrunnen är bokförd under titeln undersökningar för enledningsverk vid Norsborg och uppgick tili 14,197: 31 kronor.

Transport

49,279

48

Luftningsanstalt.

Jordschaktning...................................................

Betong med utvändig afslamning 141 ms à 2.48 ...

Järninlägg.........................................................

Stälslipad cementputs 232 m² à 2.44.....................

Sockel med bakmur 25 m² à 47.00........................

Asfaltisolering 25 m² à 3.96 .................................

Sandstensmur med listverk, bakmur af tegel.........

Invändig puts pâ sandstensmuren 193 m² à 1.28...

» portomfattning ..................................

Jürnkonstruktion für takets ocli duschplatens

bärande .........................................................

Duscbpläten 56 m² à 7.34....................................

Träarbete pà yttertak och lanterniu.....................

Plâtslageriarbete pâ d:o d:o.................................

Golfbeläggning med terrazzo 7.22 m² à 10.00.........

Durkar och stege ..............................................

Fenster, dörrar och diverse.................................

Malning ............................................................

Glasarbete ........................................................

Filter, silbädd och samlingskanal........................

Ledningar inomhus och tili renvattenhrunnen......

Battransporter och förradskostnader.....................

137

55

3,503

540

568

1,175

99

7,888

495

213

2,316

411

1,557

943

72

296

959

640

164

738

874

600

36

10

43

48

38

45

45

45

81

92

20

38

87

80

56

58

24,196

77

Summa

73,476

25

Bornsjöledningen.

Bornsjön har en yta af 6,979,600 m² och ett synligt uppland af 46.7 km², sjöns yta inberäknad. Dess djup är naturligtvis växlande, men i all-mänhet ganska afsevärdt. I dess nordöstra del, dar verkets intag är förlagdt, när djupet 14 meter. Genom tvänne mot hvarandra framspringande näs delas sjön i ett nordligt och ett sydligt backen. I det förras västra ända var dess förutvarande utlopp belüget. Vattnets fallhöjd tillgodogjordes har i den s. k. Vällinge kvarn, hvilken genom eldsvâda âr 1900 heit och hallet förstördes, i alldeles lagom tid för att lämna plats för den provisoriska kraft-station, som inrättades för alstrande af elektrisk energi tili tunnelarbetena mellan Bornsjön och Norsborg. Genom denna eldsvâda erhöh staden en brandskadeersättning af 54,257: 57 kronor och undgick de kostnader, som kvarnens nedrifning annars skulle medfört. I det sydliga bäckenets västra ända utmynnar ett mindre vattendrag; annars förekomma inga samlade tili-flöden. A stränderna, hvilka âtminstone i norr och öster äro branta och skogbeväxta, finnes endast ett mycket ringa antal byggnader eher anlägg-ningar, hvilka künde tänkas medföra fara för vattnets förorening. För att förekomma alla misstankar i sadant afseende hafva 3:ne lägenheter vid sjöns nordöstra del utdömts och dessutom öfverenskommelse träffats med Salems församling om förflyttning af dess f. n. intill kyrkan vid sjöns sydöstra hörn befintliga begrafningsplats tili annat stalle, hvarifrân äfven den mest kinkige kritiker icke kan hefara nagon förorening i sjön. Dessutom kommer, fran och med den 14 mars 1907, den a halfön Bornö liggande egendomen med sarnina namn att nedläggas, och skali den tili 50 har uppgäende akerjorden

fei

ш*

)L.‘±

Г>

■

.

■у . 7 • !■!/ ■    !

V/

?§

*. - ъ

°I>?|

Fig. 9. Vy af Bornsjön.

förvandlas till skogsmark. I samtliga arrendekontrakt hafva för öfrigt mycket stränga förbud mot badning och tvättning i Bornsjön, olämplig gödsling af strandfälten m. m. intagits. Dessa försiktighetsätgärder tillsammans med den omsorgsfulla fdtrering, som Bornsjövattnet trots sin naturliga renhet under-kastas, borde aflägsna hvarje tvifvel om vattnets hygieniska lämpligliet. Dess organoleptiska egenskaper äro förstklassiga, tili följd hvaraf det äfven af de kringboende ständigt användts tili dryck och andra förbrukningsändamal. Vattnets utmärkta beskaffenhet beror dels pa upplandets ringa kultur, dels i hög grad pâ de rika grundvattensflöden, som sjön emottager frân Ekeröäsen, hvilken sâsom förut antydts bildar en del af dess norra och hufvudparten af dess östra strand.

Bornsjöns vatten har under âtskilliga âr varit föremal för ingäende undersökningar i afseende pa temperatur, klarhet och färg samt kemisk och bakteriologisk beskaffenhet. I nedanstâende tabeli äro nagra af dessa under-sökningars résultat sammanställda.

Tabellen innehâller uppgifter frân 6 bestämningar för hvarje âr.

Datum

Baktcrie-kolonier pr kbc.

Temperatur

Datum

ytan

botten

Bakterie-kolonier pr kbc.

Temperatur

Datum

ytan

botten

Bakterie-kolonier pr kbc.

Temperatur

У tan

botten

1899 ³⁰/i

55

3.3°

1901 ³¹/5

18

1903 ²⁹/э

14

13.7°

13.4°

¹³/з

264

2.o°

2.6°

²⁶/7

16

²⁴/n

38

3.7°

3.8°

¹⁵/s

29

5.8°

9.T

³⁰/9

79

15.o°

15.0’

1904 19/i

41

1.2°

3.2°

²⁸/₇

²²/o

¹⁷/u

13

14

42

13.8°

10.8°

IX

1.3°

1.2°

1902 ³¹/i

16

l.T

2.4"

²⁹/з

²⁴/5

22

16

1.2°

9.T

1.8°

1900 ,9/i

5.6°

0.5°

7.6°

3.0"

¹⁷/3

²¹/ä

44

l.T

9.2°

2.3°

6.5°

19/7

48

17.3"

²³/з :

32

l.o°

3.6"

²⁹/T

90

16.7°

12.6"

¹⁸/5

25

7.2°

6.5°

25/9

38

12.2° 11.5"

24

²V11

40

²⁷ 9 ²²/ll

1905 ³¹/i

²⁸/з‘

12

16

65

13.5°

8.2° ! 15.2° 13.4°

2.4°

3.5°

1.9°

3.T

3.6°

4.2°

”/ 7 2l/9 30/H

190 1 ²⁵/i ²²/s

För fastställande af den vattenmängd, som sjön förmar lämna, har dels vattenafrinningen uppmätts i Vällinge kvarnränna och sedermera äfven i den nya Bornsjöledningens mätningsbrunn, dels nederbörden iakttagits i en vid sjöstranden anordnad metereologisk observationsanstalt. (Se tab.) Den afrunna och uppsamlade vattenmängden har uppmätts tili

32

36

5.2"

4.8"

60 0.6"

36

1.7"

2.4"

2.5"

1903 ²⁷/i

115

³⁰/4

“/5

21/₇

34

18

24

2.8° 3.2"    2.9"

12.9"    8.6"

18. T 15.8"

1.2°

²⁹/5

²⁸y 7

29 ¹

*V n

12

27

34

27

14.0"

11.4°

12.8"

2.2"

7.8=

12.6"

2.9°

Summa nederbörd under âret i mm.

Under dret uppsamladt och afrunnet i kbm.

Uppsamladt och afrunnet vatten i procent af nederbörden pä heia om-rädet.

1900

1901 *)

1902

1903

1904

1905

10,394,000

3,669,000

9.892,000

16,025,000

9,888,000

7,390,000

580

38.3

396

519

661

414

533

19.9

41.0

52.0

51.1

30. о

Till jämförelse ma antecknas, att hufvudstadens vattenförbrukning âr 1905 utgjorde sammanlagdt 11,436,644 in³.

I detta sammanliang ma antecknas, att jämväl Ekeröfjärdens vatten pa olika djup varit och är föremal för liknande kvalitativa undersökningar

*) Sjön liölls afstängd större delen af den ovanligt varma och torra sommaren.

som de ofvan anförda, hvarjämte dagliga klorbestämningar i detsamma ut-föras for utrönande af uppsjöns inverkan. Här är emellertid ej platsen att framlägga de vunna resultaten, af hvilka en del âterfinnes i vattenlednings-chefens arsberättelser.

Vattenintaget i Bornsjön (fig. 10) är säsom förut nämnts förlagdt i sjöns nordöstra hörn och pa den enda punkt, dar berget skjuter nt genom grusäsen, som annars gar ända fram tili vattnet. Vid undersökningen bade man sin uppmärksamhet äfven riktad pa en punkt längre västerut, dar grusäsen är smalast och tunneln saledes skulle blifva kortast, men sedan de förut

V,

k*ż)

„*mS

,;с:

Jdl

5Ж&Ч

V '

\i

1ж

2aS?

,к

А, **»■

&S'i

•‘

«г

?ч

:4ä

■;. ■ Ь*1

■    .    •:./ *V*§

aas ■

}r i

яг^ •    .

** -

• *'Г у, - -С- '■

"Т:^ ~~

'    ..4-

<.- V :    **

'>’K-*SsL ;

*4у

-, К ÎÜlÉÉÉ

Л «&    ■■*<sWj

i i ,-*•'*■■'

..i    .'*

», ;ÿ:

Ь.

S3

Fig. 10.

under »grundvattenledning» omnämnda borrningarna visât, att tunneln här bade mast pa afsevärd sträcka dragas genom vattenfyllda knaperstenslager, i hvilka arbetet hade blifvit oerliördt besvärligt och kostsamt, öfvergafs denna linje.

Anordningarna för vattenintaget (fig. 11) bestâ af en i stranden ut-sprängd silkammare och 2:ne intagsledningar.

Det ena intaget utgöres af en ledning af 1 meters diameter, hvars in-lopps mynning är förlagd sä langt ut i sjön, att ett vattendjup af 9.3 meter under Bornsjöns m. v. y. (= + 14.30) erhâlles ofvanför inloppskanten, som lig-ger c:a 1 meter öfver sjöbottnen. Inloppsmynningen är skyddad af en horison-tal skärm. Vid mynningen i silkannnaren finnes en slusslucka samt mellan densamma och rörmynningen en sättfals für anhringande af en satt vid reparation af luckan.

Det andra intaget afser att taga vatten strax under sjöns yta och bestar

Ш

SA.

i:v*

nn

■-il

Г'

:Т

"к

L.

РГ**

—.'*1

LIS

mam

»ШШЖ

L**

Irt*

i|

V.

Шь

Ш'Шк

Mr %

L-'^Щр '

ЩЩ

j Ш1

Ijy Jj

•Jś

'£■*

I»,

=*

,.,L

№>

•m

'Tlf*

Fig. И.

belt enkelt af en öppning i kammarens vägg, hvilken kan afstängas med en slnss-lucka. Utrymmet emellan den egentliga kammaren och en utanför den-samma uppförd kajmur har öfverhvälfts med betonghvalf och försetts med en jordbetäckning samt hildar ett slags förkammare, tili hvilken vattnet ledes genom etl under isbildningsdjupet liggande inlopp, sa att ej nâgon is med-följer vid tappning genom ytintaget.

Inloppskammaren kan medels sätt afstängas frân tunneln samt länsas.

De bada intagens olika anordning betingas af deras olika ändamäl. Den pa djupet nedförda ledningen är afsedd att användas under normala förhallanden och att upphämta vatten, som under sommaren är svalare, under vintern varmare an ytvattnet (se temperaturobservationerna liar ofvan). Det andra intaget liar till uppgift att i framtiden tilltora tunneln den ökade vattenmängd, soin kräfves, dâ vid uppsjötider Bornsjön skali ersätta Ekerö-fjärden. Da emellertid uppsjöperioderna vanligtvis inträffa under de tider af äret, da sjövattnet icke är särdeles uppvärmdt pä ytan, har man ansett en särskild ledning frân djupet för detta intag onödig.

Sedan arbetena med bottenrensning och murning i tunnelns södra ända afslutats, pabörjades den 7 maj 1903 arbetena jiä silkammaren, i första hand bergsprängning ned till ll.io meter öfver slusströskeln, d. v. s. 2.2 о meter under Bornsjöns blifvande 1. v. y. (+ 13.30 meter öfver slusströskeln).

som

Det visade sig dock snart, att berget var synnerligen rikt pä släppor, kommunicerade med sjön pä sidorna af och under en framför myn-ningen lagd fangdamm. Man mäste därför öfvergä tili sprängning under vatten med tillhjälp af dykare. Af samma skäl mäste man söka en kon-struktion för själfva kanunaren, som gaf nöjaktig tätliet i händelse den-samma behöfde länsas för reparation о. d. af den däri varande silinrätt-ningen. Kanunarens inre gjordes därför i form af en betongkasun, cement-slipad bade ut- och invändigt samt armerad för füllt vattentryck vid tom kam mare.

Sedan berget i schaktets hotten afjänmats med cementbruk, sänktes kasunen. Mellan utjämningen pä bergbotten samt kasunens hotten lade sig ett slamlager, som, hoppressadt af kasunens tyngd, gaf synnerligen god tätliet, livilken dock ytterligare befästes genom rundt om kasunens kant inslagna träkilar samt inpressning af cementvälling under hotten.

Ofverbyggnaden visar pä frontsidan en kolonnad af räliuggen granit med falten mellan kolonnerna af spritputsad betong. Fronlmurens bakmur samt sido- och bakväggarna äro af betong af 20 cm:s tjocklek samt fristä-ende frân berget. Väggarna bära ej taket, utan är detta bildadt af ett livalf, inspändt mellan bergets sidor. Hvalfvets öfversida är belagd med asfalt och därofvanpä hvilar en jordbetäckning. Invändigt äro väggarna beklädda med glaceradt tegel.

Silarna utgöras af 4 st. ändlösa halten af förtent kopparträdsduk, lagda omkring gjutjärnsvalsar, en öfver intagskanunarens golf och en vid dess hotten. Den förra kringvrides genom en vef med spärr, hvarvid bältenas alla delar blifva tillgängliga för rengöring. Konstruktionen är utförd af byggmästare P. A. Johansson, Hofors, som har patent pä densamma. Den har visât sig lätt manövrerbar och fyller väl sitt ändamal att medgifva rensning af silarna, utan att fisk eller dylikt kan smyga sig fram, sasom t. ex. lätt sker vid skiftning af tvänne skjutluckor.

I kammaren är uppställd en själfregistrerande vattenstandsmätare, le-vererad af Otto Behm, Karlsruhe, för att visa Bornsjöns vattenstands-variationer.

Den för intag af vatten fran djupet afsedda ledningen är gjord af sammannitade plätrör af 8 mm:s tjocklek och 30 meter sammanlagd längd

ЩкР

jm

mi

li

,r- m

::

. ;: Ą

Fig. 12.

samt livilar pâ en af sprängsten fran tuimeln utfylld bädd, afjämnad genom muddring. Ledningen nedlades i tvähne längder, hvaraf den ena, inre, af-slutades med en rymlig sko innanför dämmen. Den andra, som var 26 meter lang, sammannitades pâ isen, hvarefter den sänktes fran tvänne stöd, det ena bestâende af en fast bock pâ fangdammen, i livars midt spant-planken borttagits, det andra af en pâ flytande stöd livilande bock (fig. 12). Diktningen gjordes med kallt bly och utfördes jämte rörets underpallning af dykare.

Sf

\ w

2

llti:^j

V •

!

•-

:v> " '

Ц.

r*

Г,-

■>

L

fi

.uti'nc.jc'tnutt'jvq^

y rlnrytt bi-jo

гг

W'

:=3=

*

i

?

*

ft

w

s

¥

,

-

2-

■

?,

w

Ц

■

■

&

U

/ '

Fig. 13.

/ .

ч

t

•C

V'

*T

'

f-

,>

i\

ч

—

---

• \

!

!-\

'

w

r

f

«Ч?⁴

Kostnadssammandrag.

К г о ii о г

Inlagsledniiig vid Bornsjön.

Planering och afmuddring af den med stenskärf fran

tun nein utfyllda banken .......................................

Ledning för intag frän djupet, bestaende af 29 m. platrör af 1 m. diam. och 8 mm. plattjocklek :

Rörleverans m. m...................................................

Sänkning.................................................................

Kajmur med häl för intag fran ytan samt kajplan, bil-

dadt af ett betonghvalf öfver intagsgrafven..............

Battransporter och förrädskostnader...........................

1,931

to

3,874

455

СО <Х>

<х> о

4,330

2,054

250

8,566

37

Intagsbrunn med silar.

Fängdamm (längd = 15.5 m., största dj'up = 7 m.). Bygg-nad och borttagande .................

B e r g s p r ä n g n i n g :

Förskärning tili tunneln ................

Öfverberg .................................

Schaktsänkning innanför fängdamm Bergsprängning under vatten med tillhjälp af d}¹-kare

Kasun af armerad betong inkl. sänkningskostnader och ställningar (2,6 m, djup)

Den öfriga delen af den underjordiska kammaren.........

üfverbyggnad af betong med frontmur i râ granit, bak-murad med betong, tak af betonghvalf, belagdt med

asfalt och därofvan jordfyllning..............................

Fönster ...................................................................

Diverse ...................................................................

Vattenstandsmätarerör .............................................

2 st. 100 cm. skjutluckor ..........................................

Silanordning ............................................................

Battransporter och förrädskostnader...........................

393 m.3 155 »

140

184 m.³ à 43.25

66 m.³ à 35.40

3,613

982

232

1,697

7,986

2,336

3,134

4,352

38

16

75

855

2,346

800

CO

O' O'

tf» о о

Oł

со

о о со со со i о о й оо со ш

28,468

98

Summa kronor

37,035 I 35

Tunneln, liksom heia Bornsjöledningen för öfrigt, är beräknad att kunna framsläppa en vattenmängd af 1,156 sekundliter eher 100,000 m³ i dygnet, för det fall, att heia vattenmängden behöfver tagas fran Bornsjön. Tunnelns absoluta höjdläge är sä valdt, att den nyss omnämnda största vattenmängden kan framledas, äfven om Bornsjöns v. y. faller tili + 13.з meter öfver slusströskeln. Bornsjöns h. v. y. kan sättas tili + 15.о meter. Emelian dessa bäda höjdplan rymmer sjön 11,865,000 m³ vatten.

Undersökningen hade gifvit vid handen, att tunneln frân norr räknadt skulle komma att genomskära först jord- sedan berglager, och hade de första beräkningarna visât, att det vore lämpligt att tillgripa tunnel, när djupet öfverstege 7.5 meter frân marken till rörbotten. Sedan man vid arbetets utförande fatt tili hjälp en i det följande beskrifven flyttbar linbana, fann man det fördelaktigare att först vid ett schaktningsdjup af c:a 9.0 meter öfverga tili jordtunnel. Genom denna ändring blef den sammanlagda tunnel-längden 836.7 meter, hvaraf 210.5 jordtunnel.

Profil af heia tunnelsträckan samt sektioner af saväl jord- som berg-tunnel framställas pa fig. 13.

Den mellan Bornsjön och arbetsschaktet belägna tunnelsträckan angreps dels frân Bornsjön och dels frân arbetsschaktet i norra ändan. Sträckan

mellan arbetsschaktet och nedstigningsbrun-nen bearbetades frân denna senare, när cementledningen nedanför tunneln var fär-diglagd tili sistnämnda punkt, och gjordes färdig under tiden frân den 6 juni tili den 25 november 1902.

isä

Fig. 14.

Da inslaget vid Bornsjön lag pâ mark, som ej genast disponerades, tog arbetet sin början i maj 1901 med neddrifning af arbetsschaktet i norra ändan. Den 26 September voro alla förberedelser färdiga, sa att man pâ denna sida künde öfverga tili själfva tunneldrifningen. Vid Bornsjö-(södra) ändan börjades med utsprängning af förskärningen den 28 juni 1901 och med tunneldrifningen den 28 Oktober sarnina är. Sedan man fatt förvissning om, att arbetet skulle medhinnas tili den tid, dâ verket i öfrigt blef färdigt, äfven om det endast drefs frân ett hall, nedlades tunnelarbetet i den tili följd af vattentillströmning mera svârarbetade södra ändan den 17 december 1902 och uppehölls endast frân norra sidan. Den 19 September 1903 skedde genomslaget pâ denna del af tunneln.

Pâ grund af hergtunnelns länge! bade i planen för arbetet bestämts, att borrmaskiner skulle komma tili användning, och med ledning af erfarenhet vuiinen vid andra liknande tunnelarbeten, hade man beslutat sig för borrmaskiner, drifna med komprimerad luft (fig. 14). Dessa borrmaskiner besitta fördelen af att vara driftsäkra och lätta att reparera, sa att den vid arbetet engagerade borrsmeden künde utföra alla reparationer. De bidraga dessutom all tid i nagon man tili luftomsättningen i tunneln, hvarjämte deras största fei, att förbruka mycket kraft (12—13 hästkrafter per maskin), för detta fall hade mindre betydelse, dâ kraften, sasom af nedanstaende framgär, erhölls frân ett vattenfall. De tänkbara konkurrenterna, de elektriska borrmaski-nerna, ansâgos vid tiden för arbetets pabörjande kräfva omständiga repa-rationer, till hvilka erfordrades en reparationsverkstad med goda och besutto äfven andra for en Uten provisorisk anläggning olämpliga ■egenskaper.

resurser,

Den erforderliga drifkraften togs frân kvarnfallet vid Vallinge. Vid fallet uppsattes en 40 hästkrafters turbin, levererad af Arboga Mekaniska Verkstad, i ett litet provisoriskt maskinhus af trä. I byggnaden insattes dessutom en generator for generering af 3-fasig växelström af 1,700 volts

...

Fig. 15.

luifvudspänning, magnetiseringsmaskin saint nödig instrumentering för öfver-föring af kraften genom en 5 km. lang kraftledning till en motorstation, uppförd invid arbetsschaktet (fig. 15).

Under arbetets gang svällde denna motorstation ut tili rätt stora dimensioned Frân motorn öfverfördes kraften med rem tili en axelledning och frân denna drefvos kompressorn (se fig. 16) för koniprimering af luft till borrmaskinerna, en vinsch för upphissning af i tunneln urschaktade massor samt en fläkt för ventilation af den norrifran drifna delen af tunneln. Vidare en likströmsgenerator för aistring af elektrisk ström af 110 volts spanning till belysning nere i tunneln ocli för en nere i arbetsschaktet stâ-ende elektromotorpump för uppfordring af den ringa mângd grundvatten, som samlade sig i tunnelns norra inslag, samt till en mindre motor för drif-vande af blästern i smedjan ni. ni. Slutligen var plats reserverad för lill-koppling af en änglokomobil, om nagot fei skulle uppstâ pä kraftledningenr hvilket dess bättre aldrig blef fallet.

Kompressorn lämnade 0.8 5 kbm. luft af 4 atm. tryck per minut, eller luftbeliofvet för 2 borrmaskiner, men var konstruerad för att lämna luft till 4 maskiner vid dubbel haslighet. Fran kompressorn gick lüften tili en luft-klocka af plat och c:a 3 kbm. rymd, hvarefter den i ledning af 2" galva-niserade smidda rör leddes dels ned i arbetsscliaktet, dels öfver äsen tili arbetsplatsen i södra ändan. Den elektriska utrustningen ievererades af Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget och kompressorn med klocka af Holmens Mekaniska Verkstad i Torshälla, hvilken ock lämnade den

mm i

J ГТ

......

I®

J; ШЖ

Sv

к xJbwaäm

Mmm

шттттштт

cL

Fig. 16.

första uppsättningen borrmaskiner med uppspänningsanordningar. Seder-mera inköptes äfven genom Graham Brothers i Stockholm tvänne borrmaskiner fran The Ingersoll—Sergeant Drill Company i New-York. De förra kostade 500 kronor, de senare 960 kronor per maskin. Den egentliga skillnaden syntes vara, att den amerikanska maskinen har en slidanordning, som medgifver battre tillgodogörande af lüften, samt en ändamälsenligare mekanism for borrens kringvridning. I fraga om hallbarhet var den amerikanska maskinen nagot öfverlägsen, men äfven den svenska maste i förhallande tili sitt pris anses vara en god maskin.

Vinscben var försedd med spei för tvâ rörelser, dels en rörelse i vertikal led, dels en horizontal rörelse längs en öfver hiss-schaktet pâ en bro upplagd löpbana, sä alt vagnskorgen künde ställas ned öfver ett invid

:!

"л

-и-

щш

— I

‘Ш !

|г|,

*0

В;

/г А

а li.

Wk ; If i

'«-fi

-А-М

JgL -

:$

I/Ï

Ы'

A Jj

.«ЗгЛ*»

%33r

leu £♦—

w-

i:

Ш!

fr*..- '. —'rie

i!

ïi\« . л

%.

iШшт

P>i

bl

1st

ii⁴

p*

lv

it-I: г

■»i

ml _

1Ш~

1#я

P*

/i

mê

иШ

b:

wi

îl.

Hr]

Щ4

Ша\’

■îlg,

Iх №:<| ^----- ^

Ute

»?

■я

‘■a

Elf

- Il

**J

‘ÄI

чМт

1

.a

'-i 31

- ^

I?-’

•fj§

%Л

йя

р%‘

ish

Jfèf

te*

Ья

rrrl-

Fig. 17.

кг.

S3

J»

»If;

;зз?

3*1',

Ut

à;

* 3'

tr

■Ш

ЛЛ_=~.

III-

Рз -:

№'i*

te

уЩшшЁ

éMMàââàêàiâ,fc

С_ ś

sïm

:'iâr~‘w

M II

;ââ î

il

|?à

H f-------

î%f

-J&r

а&Г.:,'

ri

;яйй

-<* г

ТГГТГ

•fl

.'IkW

1_щэ

Mb

! ivMŁ

■ дт

cl —-S.

I:

Ш

>4jf- _

[>■3

Ирл

ШЫ

iii*

schaktet slutande Decauvillespâr. Vinschen var levererad af Nya Aktie-bolaget Atlas, Stockholm.

Den för Ventilationen afsedda fläkten var en Sturtevants Monogramfläkt

N:r 5, som künde omsätta 3,240 kbm. luft i timmen och kräfde en drif-kraft af l¹

hästkr. Fläkten uppställdes i en Uten särskild lanternin pâ taket af maskinstationen. Den friska lnften leddes genom en 300 mm:s rör-ledning, tillverkad af 1 mm:s galvaniserad plat, fram tili arbetsplatsen. Den skämda lüften bortgick genom tunneln.

Arbetsschaktet gjordes 8.5X4.5 meter och inkläddes med 7.5 cm. plank, väl nppstämplad med starka ramar af 20x23 cm:s bjälkar. Det försags sedermera pâ ömse sidor om hiss-scliaktet med en öfverbyggnad ; i den ena delen inrvmdes smedja och reparationsverkstad, i den andra tillverkning af betongtegel eller betongsten för jordtunnelns utmurning.

Den förberedande borrningsundersökningen bade visât, att bergprofilen skulle skära balanslinien inom arbetsschaktet och saledes öfvergangen mellan jord- och bergtunnel, som gifvetvis var en svâr punkt, kunna utföras inom detsamma. Det förmodade berget var dock ej annat an stora stenar, och det lager, som motte vid tunneldrifningens begynnande, utgjordes af härdt sammanpressadt grus med inblandning af dels mindre stenar, dels större stenblock.

Metoden vid jordtunnelarbetet synes ganska tydligt af fig. 17. Det i jorden urschaktade rummet uppstämplades med spant af 5 cm. plank, stödd af särskildt konstruerade hvalfbagar af grofva järnvägsskenor. Arbetet för-siggick i skydd af en skarm, livilken hvilade dels pâ den sist inspända bâgen, dels pâ nästa bâges hjâsstycke, upplagd pâ en i den sista bâgen hângande och medels kil mot den nâst sista bâgen inriktad grof skena. Skârmen arbetades sa smâningom fram, sa att en ny bâge kunde insâttas hvarvid skârmen utgjorde en del af stämplingen för detta bâgafstând. Bâ-garna uppställdes pâ plintar af sten med mellanlägg af stâlkilar, sa att de med lätthet kunde riktas in, och förenades med järnstag. Mellanrummet mellan spanten och den fasta jorden utfylldes med omsorgsfullt packad sten. I jordtunneln mellan arbetsschaktet och nedstigningsbrunnen utgjordes jordarten af ganska lös fin sand, sa att man under urschaktningen för nästa bâge maste anbringa skyddsskärmar äfven vid sidorna och fram-för tunnelbröstet.

Schaktningen och uppstämplingen verkställdes af ett lag, som arbetade i 2 skift af 3 tili 4 man, och betalades med 35—45 kronor per längdmeter, hvarvid medeltimpenningen uppgick tili 52 öre. I priset ingick saväl jord-massans transport i dagen som transporten ofvan jord.

Den nästa fasen af arbetet var betoneringen af botten. Sedan denna härdnat, skedde utmurningen med ett skift särskildt tillverkad kilformig betongsten af 20 c:ms längd och bredd samt c:a 10 cm:s tjocklek pâ minsta

PO

Ci

ch 0»цл\л’*р^.

1600

c.

:fe,

ооы

ООО

ç^ofrm фтг^ с

yvwxWVJ, ^УХПЛЛА^уТгО^

Çb-сЛ V ava^V2/^V J/>WVWV£-

?ny

ЛЛ/Ъ'

л Ьуг^СП&ЛАЛЛЪ-О’у

ОЛ O/h-O'i^ÇWXyl^ J-C'уд'рЪыЛ'

л- /U/9r(\^Vfçy у^лллл^-Ç

*■£

-A

Jv

Tm

1.5

Fig. 18.

ООП

?7

oovv

гта

Ł--

000t

OOh

300 _

000 /

ooz /

IbOO-

009 /

009, l

000 Z

~O0Z Z

00Ы

~009 l

00e Z

3 00a-

001 c

J ¥00 _

006“

«*■*    3», W « .nu*«, cy-, OTT^j 3.

-Э1<ГМ

•ûeo    -’TUM Om -»taj 3*

3**^ś Û«A^ ми OAà Лом ^tc

sidaii. Till hvalfstommen användes stödbagar af räls. Murningen utfördes af 2 st. murare jämte handtlangare med en arbetstid af 10 timmar i dygnet. Mellan jordschaktningen och murningen var i allmänhet 11 bâgafstând. Botten och den murad'e tunnelns innersida bekläddes med cementputs, i botten stalslipad.

Pâ c:a 30 meters afstând frân inslaget började berg sticka upp ur tunnel-botten for att 87 meter frân samma punkt nâ en sâdan höjd, att ett be-tryggande bergtak öfver tunneln var för handen, och tunneln saledes künde fortsättas i berg. Närmast bergtunneln inträdde ganska stora takras, hvar-för jordtunnelns hvalf pâ denna sträcka förstärktes med bagar af 14 kg. räls pä 0.5 meters inbördes afstând.

Pâ den första sträckan af bergtunneln användes borrning för hand, men efter midten af april 1902 skedde sä godt som all borrning med ma-skiner, tili en början med en, men, sedan tunneldriften i södra ändan upp-hört, med 2 borrmaskiner.

Arbetets fortgang är grafiskt framställd pâ fig. 18. C:a 220 meter frân inslaget utsprängdes en skjutkoja att tjäna tili uppehallsplats för tunnel-arbetarne under skottlossning. Berget utgjordes i allmänhet af hard och fast granit, men förändrade natur, när man började nalkas mötespunkten med den söderifran drifna orten, sä att utstämpling maste tillgripas. I första hand uppsattes bockar af rundtimmer (pâ c:a 10 meters sträcka), men da pâ ungefär 495 meters afstând frân det norra inslaget egentligt berg upp-hörde att finnas öfver tunneltaket och man maste arbeta sig fram i ett konglomerat af sten och grus, tog man ater tili de i jordtunneln använda järnbagarna. För att undvika strypning af bredden omformades dock ba-garna, och för att fa full höjd ställdes de pä fasta pallar af berget, sä att bergtunnelsektionen nära nog oförändrad künde framdragas genom dem. Till skydd vid arbetet användes en skärm, anordnad pâ samma sätt som vid jordtunneln omförmälts.

Transporten försiggick pâ Decauvillespar med 0.5 kbm. vanliga tipp-vagnar, som skötos för hand. Ett mötesspar utlades i en för ändamalet gjord utvidgning af tunneln.

Belysningen var, som nämndt, pâ denna (norra) arbetsplats elektrisk. Den elektriska strömmen tillfördes dels i en fast ledning för fastsittande glödlampor pâ hvar 20 meter, dels i en isolerad kabel, som lämnade ström till 5 st. handlampor framme vid borrmaskinerna, och som kunde upplindas pâ en trumma för att vid skottlossningen bringas i säkerhet.

I södra ändan, dar tunnelns botten ligger c:a 2.1 meter under Born-sjöns vanliga v. y., infângades, sedan förskärningen var utsprängd, inloppet till tunneln med en dämm (fig. 19), hvarjämte vid schaktsänkningen till tunnelns botten kvarlämnades en bergdamm till ytterligare skydd mot in-strömmande af vatten frân Bornsjön. Oaktadt dessa skyddsanordningar tillströmmade dock genom sprickor i berget dels vatten frân Bornsjön, dels kraftiga grundvattenflöden sä ymnigt, att det blef nödvändigt att uppställa en centrifugalpump med en uppfordringsförmaga af 5—6,000 minutliter. Pumpen drefs af en ânglokomobil, som dessutom lämnade drifkraft till en friskluftfläkt, lika med den i norra ändan uppställda, samt ânga till en ângvinsch för upptransport af den i tunneln erhâllna sprângstenen.

l)â tunneln i denna ända maste sprängas med botten i »motfall», upptogs i ena sidan af tunnelsektionen en ränna, hvarigenom vattnet leddes tili en vid inslaget under tunnelns botten nedsprängd pumpgrop.

Borrningen skedde tili en början för hand, men frân och med januari 1902 med maskin. Berget var pâ vissa sträckor mindre fast och upp-stämpling med bockar af rundtimmer maste tillgripas pâ sammanlagdt 40 meters längd. När man med tunnelhjässan mötte det ofvan, vid skildring

ЛШй&"

,u

MM'

'■5Ш

i»--

.T •

Fig. 19.

af förhallandena vid norra ändan omtalade jordlagret, dar mötet mellan de bada tunnel-sträckorna skedde, öfvergick man tili den för motsvarande fall omnämnda metoden med järnbagar, men inträngde endast 4—5 meter i detta jord-lager tili en c:a 200 meter frân södra inslaget belägen punkt. Därefter öfvergafs med hän-syn tili den dyra vattenupp-fordringen allt arbete frân södra sidan.

Transporten fram tili Bornsjömynningen, fig. 19, skedde med Decau-villevagnar. Sedan uppdrogos vagnarna medels angvinsclien pâ en öfver vattnet utspringande brygga, hvarefter sprângstenen tippades i en mindre pram, inrättad för stenens direkta tippning i sjön genom lätt manövrerade sidoluckor.

Till belysning användes rofolja.

Tunnelsprängningen i bäda ändar utlänmades pâ ackord tili sarnina lag, en anordning, som hade sin egentliga fördel däri, att vid hinder pâ det ena stallet künde folket placeras pâ det andra. Med själfva bergspräng-ningen arbetades i 3 skift à 8 timmar.

För hvarje borrmaskin erfordrades per skift 1 maskinskötare och 1 handtlangare. Uttransporten af de i bada ändar uttagna massorna med-hanns tili en början af 2 man pâ 10 timmar, men när arbetet koncentre-rades tili norra ändan och transportvägen blef betydlig, kräfdes 4 man i 10 timmar. Till läget horde ocksâ en smed med handtlangare, och det heia stod under ledning af en bas.

Ackordet omfattade tunneliis utsprängning till full Sektion, alla erfor-derliga sprängämnen samt massornas uttransport och betalades med:

vid handborrning....................................

» maskinborrning och 1 maskin i

stollen ..........................................

» maskinborrning ocli 2 maskiner i stollen ..........................................

kr. 85: — pr m. tunnel

» 85: — »

» 95: — »

I alia fallen med tillägg af kr. 1:25 per längdmeter vid hvarje ökning af transportvagen med 100 meter.

Det är att marka, att handborrning endast kom till användning vid mynningarna, dar berget är lättare att arbeta sig igenom, sä att en rättvis jämförelse mellan handborrning och maskinborrning ej kan erliallas ur dessa siffror.

Medelförtjänsten per skift har varit:

för basen .........................................................

» borrmaskinskötare (8 t. skift)..................

» borrhandtlangare (8 »    » )...................

» transportarbetare (10 »    » )...................

» )..................

» borrsmedshandtlangare (10 t. skift)..........

Framdriften per dygn har varit:

vid handborrning...................................................

» maskinborrning och 1 borrmaskin i stollen

» » » 2 » » »

» borrsmed

(10

kr. 7:73

» 2:20

0.3—0.5 m.

0.7 5 » 1.2 —1.5 »

Borrmaskinerna monterades pâ en vertikalt inspänd pelare. När tva borrmaskiner användes pâ samnia stalle, sattes hvarje maskin pâ en pâ pelaren fästad horizontal arm eller ock direkt pâ pelaren, som da spän-des in horizontalt. I regel utsprängdes liela Sektionen samtidigt, hvarvid slogos 14—16 st. hal af 1.2—1.4 meters djup. Halen skötos i en salva och gâfvo en indrift af 0,7—1 meter. Till hvarje salva förbrukades 11—14 kg. dynamit. I början gjordes försök med elektrisk antändning, men, da den använda tändapparaten var för svag, rakade metoden i misskredit hos arbetarna och tillämpades sedan ej mer. Alt dynamitförbrukningen, som i medeltal pr längdmeter bergtunnel uppgick tili 13.8 kg. (pr kbm. c:a 2.8 kg.²), blifvit jämförelsevis stor, beror nog till en del pâ detta, men ocksâ därpa, att större delen af tunneln framdrifvits genom ovanligt tätt och hârdt berg.

Sâsom nämndt skedde genomslaget för tunneln mellan Bornsjön och arbetsschaktet, den 19 September 1903 efter c:a 23 manaders tunneldrift pâ en sträcka af 712.3 meter. Vid kontrollering af riktningen uppmättes afstandet mellan stakningslinjerna i norra och södra ändan i genomslagsplanet tili endast 10 mm. Riktlinien utsattes vid arbetets början och kontrollerades en gang under arbetstiden genom stadsingeniörskontorets försorg.

V 4 “V

r-H

Sedan den egentliga tunneln sàlunda var färdig-sprängd, företogs en noggrann rensning af väggar, tak och hotten samt utmurning af de partier, dar berget var svagt.

___

il

ГГР

%

V.

f-

*■

Xr^

Fig. 20.

Murningen har gjorts med betongsten af samma slag soin i jordtunneln, dock med nagot ökade dimensioned hvilket visât sig vara ändamalsenligt, samt med i regel 1-stens hvalf. Tomrummet mellan betonghvalfvet och bergtaket har fyllts med om-sorgsfullt lagd sprängsten. Vid de svagaste punk-terna har takhvalfvet murats af 2-stens tjocklek, och vid öfvergangen mellan jord och berg, dar an-senliga liai uppstätt i jordlagret ofvanför taket, hafva järnbägar af 14 kg:s räls insatts med 0.5 meters in-bördes afstand. Till hvalfbagar för murningen an-vändes de järnbägar, som tjänstgjort som stödbagar för ytterspânten i jordtunneln. Tunnelmurningens sidor och hvalf bekläddes invändigt med puts. Nâ-gon afputsning af botten i bergtunneln har däremot ej visât sig erforderlig, utan hafva beüntliga ojämn-heter igenslammats af med strömmen följande grus-Utmurning af bergtunneln har utförts pâ en sammanlagd längd af 79.7 m. I det s. k. arbetsschaktet uppmurades ett betonschakt. Som schaktet är afsedt att vid blifvande rensningar af tunneln förmedla transporten fran denna, försägs det med ett enkelt, plätbeslaget trätak, hvilket med lätthet kan aflyftas.

Vid öfvergangen mellan jordtunneln och den därefter vidtagande ce-mentledningen har utförts en nedstigningsbrunn (lig. 20), som försetts med en öfverbyggnad af tegel och en öppen lanternin för tunnelns ventilation.

Jordtunneln.

Kostnadssammandrag.

К г о ii

Total längd, inki. längd af scliakt == 210.5 m. Jordschaktning oeh stämpling, kostnaderna för järn-bägar ocli virke samt andel i kostnaden för norra

tunnelstationen, 201.5 Im à 111.2 3 ...................

- Betonggjutning i botten, dar det icke varit berg,

150 lm à 11.27 ................................................

Hvalfmurning, 205.5 lm.......................................

Tillverkning af hvalfsten ....................................

Murning ocli bruk .............................................

Öfvergängen mellan jord och berg........................

Cementputs med slipning i botten, 150 lm à 9.7 5 ...

Belysning, vattenlänsning och div.........................

Battransporter och förradskostnader.....................

Totalpris pr längdmeter kr. 199: 80.

22,413

1,734

lO

05

6,602

6,171

520

<Л CQ rH CO

•) 13,293 1,467 1,148 1,000

—I CO 02    I

00 O CQ    I

41,057

03

Arbetsschakt.

Jordschaktning, 540 m³ à 2.36..............................

Späntning, 340 m² 1.34 .......................................

Provisorisk öfverbyggnad ....................................

Betongschakt med öfverbj'ggnad af trä samt igenfyll-

ning och upptagning af spänt ...........................

Bättransporter och förradskostnader.....................

1,273

3,604

663

02 co cc C£> С- О

2,616

200

8,358

85

Nedstigningsschakt,

af 2 m. invändig diam. med öfverbyggnad af tegel pa sockel af granit ..........................................

2,420

04

Bergtunneln.

Total längd 626.2 m.

Kraftstation vid Vällinge:

Byggnad, turbin samt montering af den elektriska

utrustningen ................................................

Drift af d:o exkl. hyra för den elektriska utrust-

ningen .........................................................

Kraftledning Vällinge—Norsborg med afdrag för försäld materiel ..........................................

3,201 44

5,958 03

2,985 99

Motorstation vid tunneln:

Byggnad och montering af maskiner Ängreserv .....................................

5,987 21 1,638 99

Transport 19,771 66

51,835 I 92

*) 64.69 pr längdmeter murning.

Transport

Driftkostnader samt hyra för den elektriska utrust-ningen säväl i denna station som i den vid Vällinge, med afdrag för de driftkostnader, som

debiterats jordtunneln.....................................

Borrmaskiner och luftledningar............................

(Kostnaden för de maskinella anordningarną prim = 55: 02 kr.)

Arbete med bergsprängning, transport och rensning af tak, väggar och hotten samt afskrifning pâ

transportmateriel ..........................................

Sprängämnen......................................................

Borrskärpning och borrstâl ................................

Ventilation: flükt och fläktrör med afdrag för försald

materiel.........................................................

Belysning (utom kraft till den elektriska belys-

19,771 66

9,465 10 4,919 95

52,809 85 14,444 53 3,124 87

2,005 21

51,835

92

Diverse kostnader

2,243 13 1,054 03

Summa 626.2 Im à 175.88

Utmurning i hergtunneln 79.7 lm à 117 25 ............

Stämpling i

Vattenlänsning i södra tunneln

109,838 33

d:o

9,406

2,289

CTS CTS CO GO

11,695 58 23,244 24

144,778

15

Summa 196,614

07

-ï>'

ci /a s o

s-оч.

Fig. 21.

¹

905 ¹⁰/i

²

Till jämförelse meddelas, att dynamitâtgângen i riktstollen i Gravehalstunneln i Norge var c:a 3 kg. pr kbm.

Ledningen i forlsättning af jordtunneln är utförd af armerade cement-rör af 1.3 meters inre diameter, tillverkade af en fransk entreprenör, ingenjör J. Bordenave, enligt ett af honom patenteradt system, som närmare belyses af fig. 21.

Patentets egentliga kärna är järnskelettet. Detta är bildadt af ett efter en skruflinje bockadt I-järn, hvars stigning regieras medels longitudinella järn af samma profil. Stigningen bestämmes med hänsyn tili hallfastheten. Med användning af styf Sektion pa järnarmeringen vinnes den fördelen, att

|||S

— »*-

Fig. 22.

röret, jämfördt med rör, armerade med mjukt järn af lika vikt, blir styfvare mot yttre tryck, samt att adhesionsytan för cementbruket blir relativt stor. Den bar ifragavarande ledningen är beräknad för ett inre vattentryck af 5 meter och har 5 cm:s väggtjocklek. En dylik armerad cementledning är betydligt billigare an en järnrörsledning samt har dessutom längre lifs-längd.

Ledningens utförande (fig. 22) gynnades af de goda lokala förhällandena. Jordartcn, i hvilken själfva röret ligger, utgöres nämligen antingen af fast brun lera eher lindrigt fuktig, mycket fin, men nägot lerblandad sand, sä att grafvens botten künde utformas noggrannt efter cementrörets yttre diameter och användas tili form vid rörgjutningen. Pa den sä bildade ytterformen anbragtes ett putslager af erforderlig tjocklek och i detta nedlades de färdiga järnstommarna, soin tillverkades pâ en särskild arbetsplats i längder от meter. Järnstommarna förenades medels smä I-järn af 30 cm:s längd, som med järnträd fastbundos vid stommarnas longitudinella järn. Därefter anbragtes och slipades den invändiga putsen pa rörets nedre del. Sedan denna puts torkat, insattes hvalfstommar, pâ hvilka rörets öfre del göts. Härvid ägnades särskild omsorg ät skarfven med den färdiga underdelen. Ofver-delens yttersida cementslipades, hvarefter slutligen hvalfstommarna bort-

- ; -r-.

Fig. 23.

togos och den öfre balfcylindern slipades invändigt. Till rören användes plastiskt bruk, sammansatt efter en norm af 800 kg. cement pr kbm. sand. I allmänhet användes svenskt Ölands-cement. Endast när hotten var nagot upplöst af regn, togs frän Frankrike medfördt, hastigt bindande cement.

Midt pa ledningen gjordes en muff, i hvilken ledningen, som eljes är heit och hallet sammanhängande, eventuellt künde expandera, men hafva nagra tecken tili expansion ej visât sig. Närmast tunneln har ledningen med hänsyn tili det stora yttre trycket pâ en sträcka af 7.5 meter omgifvits med en förstärkningsring af betong.

För att underlätta gräfningen i rörgrafven, hvars djup växlade mellan 4—9 meter, användes en rörlig kabelbana enligt amerikansk förebild, upp-

spänd öfver grafven mellan tvänne pa spar flyttbara bockar, samt väl för-ankrad i bada ändar (fig. 23). Pa den ena bocken stod en ängvinsch för bade vertikal rörelse samt rörelse längs banan. Korgarna voro inrättade för automatisk tippning mot en längs kabeln flyttbar tippapparat. Maximilasten för banan utgjorde 4 ton, och afstandet mellan bockarna var 80—90 meter. Transportören är tillverkad af Aktiebolaget Atlas tili ett pris af 11,840 kronor. Med en sâdan transporter vinnes utom den direkta vinsten i arbete och tid den fördelen, att upplag vid sidan af grafven nndvikas, sä att päkänningen pa stämpligen i grafven blir mindre. Sedan ledningen i öppen graf var fär-dig, användes transportören för tunnelarbetet mellan arbetsschaktet och ned-stigningsbrunnen samt flyttades därefter tili sprängningsarbetena för hufvud-ledningen tili staden. Ledningens längd tili mätningsbrnnnen är 288.5 meter.

Kostnadssammandrag.

К г о n о г.

Î.3 т. ledning af armerad cement, sträckan tunneln — mätningsbrnnnen.

Jordschaktning och späntning:

Linbanetransportörens skötsel och drift Schaktning och fyllning, 4,204 m³ ä 1.33

Späntning, 1.850 m² à 3.10 ..................

Rörsträng, 278.5 lm 5 08.37 ..................

Battransporter och förrädskostnader ..........

4,402

5,586

5,720

19,041

1.000

29

06

54

35,749

89

Summa

35,749

89

I mätningsbrnnnen (fig. 24) regieras i första band tillströmningen Iran Bornsjön samt mates den framströmmande vattenmängden. Den bestâr af en nnderjordisk kammare af betong i fyra afdelningar. Den första afdelningen är med en, ända tili öfverbyggnadens kant gäende vägg skilld ifrän de öfriga oeb valtnet kan här intaga sarnina höjdläge som i Bornsjön. Genom tva för hand manövrerade slnssluckor inkommer vattnet i nästa tva afdelningar, som ligga bredvid hvarandra, för alt därifran passera öfver tva skarpkantiga, me-dels justeringsskrufvar höj- och sänkbara skibord af messing till den sista afdelningen, fran hvilken tilloppsledningen tili filtrerna utgâr. I den sista afdelningen finnas bräddaflopp och en kontrollapparat, som meddelar tili maskinhnset, när vattnet rinner öfver detsamma. Vattenhöjden öfver skiborden registreras automatiskt af en vattenständsmätare, levererad af Otto Behm, Karlsruhe. Skjutluckorna kunna genom insättning af sättar obero-ende af hvarandra öfverses. Öfverbyggnaden är af vanligt tegel med kalk-stensornering. Invändigt är anbragt en beklädnad af glaccradt tegel.

Det nyssnämnda bräddafloppet har till ändamal att förekomma, att ravattenledningen kominer under für stärkt tryck, i händelse de pa dess ut-lopp i filtrerna anl)ragta själfstängande ventilerna skulle stänga sig. Für

il

шШ.

I =7=

ff™

//

F.

Ml

//

гг

%'ш

---Ф

-~*/-

-V..

г-7-

Гй:

B'

v>

заш

- »ж. ■■ШтШШжШ.

ш.

ч,

'Ч

Fig. 24.

samma ändamal är ravattenledningen utrustad med bräddaflopp, af hvilka dock alla ej ännu äro förbundna med afloppsledningeu. Bräddafloppen äro beräknade att tillsammans kunna afbörda den största vattenmängden, 1,156 sekundliter, som Bornsjöledningen skali lämna.

Kostnadssammandrag.

Mätningsbrannen.

Jordschaktning 305 m³ à 1.44 ...............................................

Betong i grundmursväggar, golf och tak inki. järninlägg 187 m³

à 25.53    ...........................................................................

Cementputs 289 m² à 3.04.......................................................

Sockel 15 m² à 41.80.............................................................

Asfaltisolering .....................................................................

Tegelmur med yttre fogstrykning 85 m³ à 24.92.......................

Kalkstenslister m. m.............................................................

Glaseradt tegel 67.14 m² à 17.50............................................

Yttertak, feinster, dörrar och diverse inredning........................

Golfbeläggning шее! Terazzo 19.36 m² ä 10.53 .........................

Durkar oeh trappor af järn....................................................

1 st. 38 cm. afstängningsventil, 2 st. 100 cm. skjutluckor, 2 st. reglerbara skibord, 1 st. vattenständssignaleringsapparat samt

montering af Belims mätare...............................................

Battransporter och förradskostnader......................................

439

89

4,764

878

627

52

2,118

630

1,170

1,304

203

660

2,044

300

02

80

05

48

94

81

74

15,193

73

Bräddafloppsledning,

1,627

68

bestàende af 60 m. 0.4 x 0.5 kulvert, 1 st. vattenlasbrunn samt ett öppet dike ..................................................................!

Summa

16,821

41

Rävattenledning.

Ravattenledningen utgar fran mätningsbrunnen, är förlagd i filtrergrup-pens »midtgata» och slutar i den strax norr om denna belägna s. k. Mälare-vattenbrnnnen, bvilken jämväl är utrustad med bräddaflopp. Till denna senare brunn skali Mälarevattnet i framtiden uppfordras för att genom den gemensamma ravattenledningen fördelas pa filtrerna. Denna ledning skali säledes tjäna tva herrar. Da emellertid Bornsjövattnet i allmänhet kan nöj-aktigt renas med användande af en större filtrerhastighet än Mälarevattnet, och det äfven nr andra synpunkter kan vara lämpligt att lata de bada olika vattnen passera skilda filtrerbäddar, har ravattenledningen försetts med brun-nar, i hvilkas falsar platsätt kan anbringas. Härigenom kan Bornsjövattnet ledas till ett valfritt antal filter i södra delen af filtergruppen, under det att Mälarevattnet samtidigt föres tili de öfriga. Pa sädant salt bar anläggning af dubbla rävattenledningar inbesparats.

Ravattenledningen bar cirkulär genomskärning med en hire diameter af 1.8 meter och en längd af 476.8 meter samt är utförd af armerad cement-betong enligt nyss beskrifna system Bordenave. Den är beräknad för ett inre vattentryck af 3.8 meter och har fàtt en väggtjocklek af 5 cm.

Afstängningsbrunnar af ofvan antydd art äro sä anordnade, att ledningen kan stängas hvar som heist mellan tvä af verkets blifvande 22 filtrer-bassänger. Atta st. äro enbart afsedda för sättar, tre st. hafva dessutom bräddaflopp.

Frän ravattenledningen utga biledningar af gjutna järnrör (diameter = 605 mm.) tili filtrerbassängerna, dar de sluta med vid högsta tillätna vatten-ständ själfstängande llottörventiler.

Kostnadssammandrag.

Kronor.

1.3 m. ledning af armerad cement mellan mätnings- och fördel-ningsbrunncn för Mälarevatten.

Jordschaktning och fyllning:

Linbanetransportörens skötsel och drift ...........................

Schaktning, stämpling och fyllning 2.520 m³ à 1.7 7............

Hörsträng 476.3 lm ä 57.88 ................................................

Transporter och diverse......................................................

Fördelningsbrunn, afstängnings- och bräddafloppsbrunnar samt

grenrör ........................................................................

Trumraa öfver ledningen......................................................

Bättransporter och förrädskostnader.......................................

2,358 28 4,463 21

6,821

27,571

2,153

10,327

446

1,200

05    iO

Til t- О

48,520

Summa

Filtrerbassänger.

Dessa äro till antalet tre, livardera mätande 65.6 x 24.9 meter invändigt. Den förefintliga filterytan är 3 x 1,556 = 4,668 m².

27,777 m², om liltreringen pägar jämt dygnet rundt. Enligt

Filterytans beräkning har grundats pa den förutsättningen, att liltre-ringshastigheten künde bestämmas tili bögst 150 mm i timmen, ett matt som för Arstaviksvattnet befunnits lämpligt, och som därför äfven för det langt lättare renade vatten, som Norsborgsverket har att behandla, maste anses väl tillatligt. 100,000 m³ i dygnet fordra sâlunda en filteryta af 100,000 24 X 0.15

vunnen erfarenhet kräfves för rensningars och sandpäfyllningars bekvämare verkstäl lande en reservyta af 20 %. Göres motsvarande tillägg fas den be-hölliga filterytan vid Norsborg tili omkring 33,000 m², da verket är füllt ntbyggdt. Härvid har för all säkerhets skull frän den vattenmängd, som skali filtreras, ej afdragits det tillskott, som grundvattenledningen förmar lämna. Vid bedömande af pa hum manga bassänger den salnnda beräk-nade filterytan lämpligen bör fördelas har man tagit liänsyn dels â ena sidan tili den mindre anläggningskostnad ett färre antal filter medför, dels â andra till filtrernas bekvämare och snabbare rensning, pafyllning o. d., om hvart oeh ett af dem icke göres allt för stört. Vidare har medtagits i beräkningen att, da verket endast smaningom skali fullbordas, en afsevärd ränteförlust uppstär, därest hvarje enskildt fdter tages stört, emedan härigenom den er-forderliga reservytan i motsvarande man ökas. Resultatet har blifvit, att sammanlagda filterytan débits pâ 22 bassänger, af hvilka 4 bilda Af dessa bassänger äro trenne hittills anlagda. Da ett renvattenspumpverk om 16,670 m³ effekt per dygn halles i gang och alla de tre filtrerna arbeta, blir filtreringshastigheten 150 tim-millimeter. Afstänges ett filter för ning eller pafyllning ökas hastigheten tili 225 mm, livilket emellertid för det rena Bornsjövattnet ansags füllt tillfredsställande, i synnerhet som hastigheten nedsättes i samma man som grundvatten tillföres pumpverken. De hittills erhallna resultaten bekräfta detta tili fullo.

reserv.

rens-

Bassängernas form är bestämd med hänsyn tili möjligheten att pâ billigaste sätt öfvertäcka och sköta dem. Det ansags nämligen lämpligt, att för de nya filtren vid Norsborg öfvergifva den hittills i Stockholm använda öppna typen. Verkställda beräkningar hafva visserligen gifvit vid banden, att den arliga kostnaden för isning och annan skötsel vintertid af de öppna filtren, kapitaliserad, icke uppgär tili kostnaden för deras öfverbyggande. Ej heller har nagon olägenhet i afseende pâ filtreringen nppstätt vid de öppna Arstaviksfiltren, hvilka ligga jämförelsevis skyddade mot snöstormar, och för hvilkas betjänande när som belst finnes tillgänglig snart sagdt obe-gränsad tillgâng pâ arbetskraft. Annorlunda ställer sig saken vid Norsborg, dar filtrerna äro förlagda pâ ett för alla vindar öppet fält, tillgängen pä arbetskraft är ytterst begränsad och förbindelsen med staden vintertiden ganska besvärlig. Filtrerna hafva därför försetts med öfverbyggnader af järn, uppbärande tak af tradglas och försedda med borttagbara väggar af trä. Denna typ har framför de fran Tyskland införda tunga, livälfda öfverbygg-naderna den fördelen att, pâ samma gang som den lämnar lika fullständigt skydd mot snön, filtrets värsta fiende vintertid, och ett nära lika godt skydd mot isbildning, kräfver den betydligt mindre kostnad samt ger tillträde at solljuset och vid behof at lüften. Solljuset är nämligen en viktig hjälp vid filtrering af sâdana ytvatten, som i likliet med vara innehâlla en jämförelsevis afsevärd mängd organiska ämnen, enär det befordrar bildning af de syre-afsöndrande algerna ofvanpa filterbädden och pâ sadant sätt befordrar vatt-nets syrsättning och rening.

Da filtrerna salnnda skulle öfverbyggas, valdes deras bredd tili omkring 25 meter, ett matt som är lämpligt med hänsyn tili erhâllandet af en billig takkonstruktion. Längden gaf sig därefter själf.

De valda planmâtten äro jämväl fördelaktiga i afseende pâ filtrernas skötsel. Genom de takkonstruktionerna uppbärande midtpelarna delas hvarje filter i 2 längsgaende afdelningar af 12.45 meters bredd. För transport af filtersanden pâ mekanisk väg är i hvar och en af dessa afdelningar och i dess niidt upphängd en längsgaende järnbalk fästad i öfverbyggnadens tak-stolar. Pâ balken löper sandtransportören. Transportören bestâr af en pâ balken rörlig löpvagn, i hvilken sandkorgarna upphängas. Korgen, soin ut-göres af skrofvet till en Decauvillevagn, kan höjas och sänkas ocli denna rörelse liksom löpvagnens horisontala âstadkommes medels stâllinor af en elektrisk vinsch, hvilken âter är flyttbar längs »filtergatan» pâ dar utlagdt spar, och hvilken kan installas och inkopplas midt för hvarje transportbalk inom heia filtergruppen. Sparvägar för sandens transport frân och till upp-lag och tvättanstalt äro likaledes anordnade pâ bâda sidor om filtergatan, och transportören kan sâlunda hämta den smutsiga sandcn frân filtret tili de a nämnda sparvägar uppställda vagnarna, eher frân dem föra ren sand till filtrem Dâ korgarna nedfiras till filtrets sandyta, komina de pâ grund af transportbalkens läge i de ofvan omtalade afdelningarnas midtlinie, som är belägen omkring 6 meter frân filtrets sidomurar eher midtpelare. Dâ detta matt utgör det största, vid hvilket en kari bekvämt kan med skyffel kasta sanden i korgen, är filtrernas valda bredd äfven i nu berörda hänseende lämplig. Sandtransportören är levererad af Aktiebolaget Atlas, Stockholm, tili ett pris af 12,411 kronor för de rörliga delarna.

Filtrerbassängernas h. v. y. är förlagd pâ + 12, hvarigenom, äfven om Bornsjöns v. y. sänkes tili + 13.зо, frân denna sjö till filtren kan framledas den största beräknade vattenmängden eher 1,158 sekundliter. De ligga därjämte tillräckligt bögt öfver Mälaren för att godt bottenaflopp dit kunnat ästad-kommas. Bassängernas byggnadssätt framgar af pl. 4. Sidomurarnas form liksom konstruktionen i öfrigt har betingats af bärförmagan bos det lager af brun lera, pâ hvilket bassängerna anlagts. Denna bärförmaga har genom direkta belastningsprof utrönts vara omkring 1 atm., en belastning, som med den valda konstruktionen ingenstädes öfverskrides.

Botten och väggar äro af cementbetong med järninlägg. Da saväl tili dessa arbeten som tili öfriga vid Norsborg utförda, cementbetong användes i betydlig utsträckning, torde det vara lämpligt att här nedan redogöra för betongtillverkningens anordning och de principer, som därvid varit be-stämmandc.

Da man pâ Norsborgs egendom anträffade för belonggjutning lämpligt grus, och da öfver hufvud taget godt betonggrus ställde sig afsevärdt billi-gare pâ platsen än makadam, var en af de första atgärderna att expérimentera fram och fastställa en skala för olika betongblandningar, som var lämpad efter de tillgängliga materialierna. Nedanstaende tabeli upptager

de blandningar, som kommit tili användning för arbeten i grof betong samt hallfasthetssiffror, erbällna genom böjningsprof, utförda vid Norsborg med profplattor af 600 mm:s längd, 500 mm:s bredd och 100 mm:s tjocklek, fritt upplagda pa stöd med 500 mm:s mellanrum, För att mäta värdet af dessa siffror äro äfven i tabellen införda résultat af tvänne prof utförda af Tek-niska Högskolans materialprofningsanstalt med profplattor, tillverkade vid Norsborg.

Prof, gjordt vid Norsborg

» fran profningsanstalt.

Blandning

Bindetid i dagar

Päkänning i den ytter-sta dragna flbern vid brott för

Anmärkningar

cement sand grus mak.

böjning i kg.cm²

r-i тЧ

to IC Ю to м to

to

OCDfflOfflffiCDCi

17

18

36

31

38

39

3.92

3.85

Grus och sand ej tvättadt.

12.4

8.6

9.5

8.6

8.97

19.2

Af tabeilen synes, alt blandningarna äfven iimehâlla en tillsats af sand, för att därigenom fa större täthet pa betongen. Äfven sanden hämtades fran ett pa Norsborg beläget sandtag. Profven äro utförda med о tvättadt grus, men vid arbetenas utförande underkastades det dock en gröfre tvätt-ningsprocedur. Därvid tippades gruset pa ett tämligen stärkt lutande bord och spolades ned pa ett under stâende bord med mindre brant lutning, pa hvilket gruset stannade och rakades ner i kärrorna, under det att det smut-siga vattnet afrann bakat.

Makadamen har delvis erballits ifran tvangsarbetsanstalten pa Svart-sjö, dels krossats med maskin af den vid tunnelarbetet utsprängda sten-skärfven. Cementsorten bar nästan nteslutande varit Ölands-cement.

Största delen af den för fdter och maskinhus använda betongen har blandats med en af en ânglokomobil dragen blandningsmaskin. Denna af firman Stotliert & Pitt i England levererade blandningsmaskin är af konti-nuerlig typ och utgöres heit enkelt af en öppen, omkring en i lutning an-lagd axel roterande plätcylinder af 1.2 meters genomskärning, längs livilkens inre periferi finnas 4 radiella skifvor af О.зо m höjd. De materialier, som ej under vintern pa släde framforslades tili vid blandningsplatsen förlagda upplag, ditfördes pa ett fran lossningsbryggan vid Mälaren anordnadt spar medels ett elektriskt lokomotiv.

Innan det permanenta elektricitetsverket i maskinstationen blef färdigt, gencrerades den för driften af den lilia elektriska järnvägen erforderliga

kraften i en provisorisk elektrisk station, belâgen intill ângbâtsbryggan vid Mâlaren, och drifven af en större ânglokomobil. Frân samma elektriska station levererades ocksâ ström till elektromotorpumparna för grund-vattnets uppfordring, och detta vatten distribuerades sedan i ett öfver liela arbetsfältet utlagdt rörnät tili alla de manga platser, dar vatten för arbetet förbrukades.

Pâ berget invid administrationsbyggnaden byggdes den i det föregaende omnämnda lâgtrycksbehâllaren med en rymd af 150 kbm. Den är delvis nedsprängd i berget och öfvertäckt med jord pâ betonghvalf samt gjorde

L.

-4

•SIS»

Д.

mm

Fig. 25. Filter utvfmdigt.

tjänst som utjamningsbehallare for den provisoriska vattenledningen under byggnadstiden.

Den för driften af betongblandaren uppstâllda ânglokomobilen lämnade äfven drifkraft till en ângvinsch, använd för att upptransportera jord ur schaktet for filter n:r 2.

Filtrerbassängernas hotten, normalt 0.5 m tjock, stampades direkt pâ lerbotten i schakten i blandning 1 : 2 : 6 : 8. En afvikelse hârifrân gjordes dock vid filter n:r 2. Detta byggdes under sommaren 1903, som var rik pâ nederbörd, hvarför först pâ lcran utbreddes ett 10 cm. tjockt underlag af grus, pâ bvilket bassângbottnen stampades med en tjocklek af 0.4 meter i blandning 1 : 2 : 4 : 6. Filter n:r 1 betonerades âr 1901, filter n:r 3 âr 1902.

I botten ligger pâ ł/₃ af höjden, räknadt frân underkanten, en armering af 12.5 mm П-järn i kvadratiska rutor med 25 cm:s sidor. Under de plintar, som uppbära takkonstruktionens midtpelare, och under omfattningsmurarna är armeringen förstärkt. Armeringen är inbäddad i ett 5 cm:s tjockt lager fetare betong (1:2: 3).

Omfattningsmurarna äro af betong i blandningen 1 : 2 : 4 : 6, i filt-rerna n:r 1 och n:r 3 armerade pâ samma satt som bottnen. I det sist byggda filtret n:r 2 är omfattningsmurarnas armering delad i 2 nät med maskor af 0.5 m vidd samt liggande c:a 15 cm innanför murens sidor. För undvikande af genom temperaturväxlingar föranledda sprickor, som

ч;

NL

......—"fJSwA

>7^r

><•

kÇ

та

r

'•!

&3jji

/

L__Ш.......ii

Fig. 26. Filter invändigt.

skulle kunna förorsaka otäthet, fumas genomgâende fogar i omfattningsmurarna.

Hvarje fog tâtas med en veckad förtent blyplät, som är fastlödd vid 2 pâ ömse sidor om fogen i betongmurarna förankrade L'j:irn-    mu

rens längdförändring öppnas eller slutes blyvecket, utan att otäthet uppstar.

Omfattningsmurarna krönas med en 20 cm hög betäckningslist af granit.

Öfverbyggnaderna utgöras af stommar af järn, som pâ langsidorna uppbära löstagbara dubbla luckor af 2 lager 2.5 cm:s perlspântade brader. Pâ kortsidorna är träbeklädnaden fast. Taket är af 3.7 cm:s brader med betäckning af vanlig mâlad svartplât. I takytan pâ hvarje filter äro inlagda 704 st. rutor af 6—7 mm tjockt trâdglas med en sammanlagd glasyta af

690 kvm per filter. Järnöfverbyggnaderna äro levererade af Bergsunds Mekaniska Verkstads Aktiebolag och konstruerade af ingeniör C. Frænell.

Filtrer- och silbäddarna äro af den bepröfvade Stockholmstypen, d. v. s. under det omsorgsfullt sällade och tvättade sandlagret ligger ett 10 ein tjockt lager af finare och därunder ett 10 cm tjockt lager af gröfre singel. Det senare livilar i sin tur pâ 2 lager vanliga murtegel, löst lagda pâ flatsidan, af hvilka det undre är ntlagdt i rader med 15 cm mellanrum, bildande ett stört antal tili den större, längs liltret anordnade midtkanalen ledande smä-kanaler, täckta af det öfre lagrets tätt lagda stenar. Midtkanalen är anbragt ofvanpa betongbotten samt har sidoväggar af tegel och betäckningshallar af armerad betong. Den mynnar i regleringskammaren.

Sandbädden har ett djup af 1.2 meter, livilket är nägot mindre an vid Arstavikens nyare filter, dar den är 1.4 5 meter. Noggranna vid dessa senare utförda bakteriologiska prof ha motiverat denna minskning, hvilken naturligtvis medför en icke obetydlig besparing i anläggningskostnaden.

Da den behöfliga filtersandmängden var ansenlig och skulle hafva be-tingat en betydlig kostnad, oin man nödgats anlita sandleverantörer, gjordes omfattande undersökningar för att pa de för vattenverket inköpta egen-domarna uppspâra en fyndort för den önskade sandsorten, och lyckades man (inna det man sökte pâ Nibbla gârds mark pa Ekerö. Dar byggdes en lastningsbrygga och vidtogos öfriga för sandtagets bearbetande nödvän-diga anordningar. Tillsammans hafva dar uttagits 5,890 kbm filtersand, matt i liltrerna, och torde i och med besittningen af detta sandtag tillgângen pâ filtersand för Norsborgsverket för lang tid framät vara tryggad. Sanden fraktades tili Norsborg i pramar, hvilka bogserades af den för verkets räk-ning anskaffade bogserangaren »Norsborg». Den lossades med en längre fram fullständigare omnämnd elektrisk svängkran och transporterades pâ den elektriska järnvägen upp tili sandtvättningsanstalten, hvarom mera framdeles.

Regleringskamrarna, fig. 27, inrymma en afdelning för ravatten samt en afdelning för renvatten, fullständigt isolerade fran hvarandra. Fran ravatten -ledningen inträder vattnet i ravattenafdelningen genom ett inlopp med själf-stängande flottörventil och rinner därefter genom en i betongväggen upp-tagen öppning in i liltret. Vid aftappningen af ett filter för rensning tappas större del en af vattnet raskt och bekvämt genom samma öppning. Denna kan medels sätt afstängas, sä att revision af i kammarens ravattenafdelning befintliga ventiler kan ske, utan att filtret behöfver aftappas. För att be-gränsa vattnets stighöjd i filtret, om flottörventilen ej skulle göra tjänst, finnes i ett afskildt rum inom ravattenafdelningen ett bräddaflopp, anord-nadt i form af en horisontal längsgäende öppning i muren.

Regleringskammarens renvattenafdelning är inrättad efter samma monster soin de vid Arstaviksverkens nyaste filter befintliga. Den afrinnande

•П

_ •

О«

n

-

^4=

k—_

jFsgfrnft

Ш:

m

m

1

1

s

щ

V.:.    '

zm

11

m

‘i

1

O

ш

H

Æ

4 ,

i

Л

agy^fe«iaiWjtX»y.;awgrajjbp

H

a

i

,ü

/

T

I

T=

И

ж

ЕЕ

*/«

r

'•■.*.v

Ж

mi

I

0s

\$ыЬт\

C

rr

— -t-

I !

"1

«D

Щ

E

im

I

i

i

=11

hulxii

f

»

ÉU_

t

cf;

ffiü

i.

Fig. 27.

r

.fs

s 4k

mL

““T

СГЕ

Tl—.

s

:    ! 'r-—---------—.....

г—tglJZlP

_i_Ü--------J !—-------1_______J

rip

Wfel

X

I

vattenmängden regieras models ett rörligt skibord, hvars ställning jämte filtertryck m. m. afläsas â för ändamalet anbragta tydliga skalor. För be-stämmande af den öfver det rörliga skibordet framrinnande vattenmängden har ntförts en serie experiment och meddelas i nedan-stâende tabeli de erhâllna värdena pâ /j i formeln:

bli y/2 gh

Skibordet ar l.o meter bredt och har öfverfallskanten formad i enlighet med vidstâende lig. 28.

rw/

2/

/3 !'

Fig. 28.

Skibordshöjden i cm.

10

0.637

0.637

0.638

0.638

0.639

0.639

0.640

0.6 4 0

0.641

0.642

Skibordshöjden i cm.

11

12

13

14

15    16

17

18

19

20

[l

0.643

0.644

0.645

0.646    0.647

0.648

0.649

0.6 50

0.651

0.652

Regleringskamrarnas öfverbyggnader äro af sandsten med invändig beklädnad af glaceradt tegel. Mellan râ- ocli renvattenafdelningarna är en tat skiljevägg af scagliol. Taket är af betong med asfaltbetäckning.

Kostnadssammandrag.

К г о n о г.

Tie filter för ylvatten.

Jordschaktning, 14,957 m³ à 1.44 .............................................

Jordfyllning ...........................................................................

Grusfyllning for filter n:r 2......................................................

Betong i botten, viiggar och pelare, 3,969 m³ à 19.40 ..................

Järninläggning i d:o med inbâddning i puts, 72,460 kg...............

Puts med slipning, 6,414 m² à 2.27 ..........................................

Stracksten, 528 lm à 17.35 ......................................................

Betonghallar, 181.5 lm à 5.80..................................................

Tegel i tegelkanaler och dück, 148,000 st..................................

Singel, 885 m³ à 15.22 ............................................................

Filtersand, 5,390 m³ à 8.4 2 .....................................................

Jârnkonstruktion.....................................................................

Yttertak af 37 mm brader pâ sparrar samt plâtbelâggning med

màlning, 3,417 m² à 6.49....................................................

Trâdglas med sprôjsar af T-jfirn, 2,070 m² â 11.64 .....................

Viiggar och gângbanor ...........................................................

Mâlning.................................................................................

21,670

947

1,027

76,493

21,271

14.596

9,161

1,051

85

47

59

61

61

44

92

30

8,522 93 13,435 13 45,465 17 75,169 ! 05

22,186 47 24,147 94 22,916 87 10,625 14

368,689

49

Transport j

368,689 I 49

К г о n о r.

Transport

368,689

49

Regieringskamrarna :

Betong oeh puts, 250.8 m³ à 20.70 ..........................................

Sockel, 74 m² à 24.50 ............................................................

Isolering med asfalt ...............................................................

Sandstensmur med listverk, 249 m² à 33.30 .............................

Так af betong med asfaltbeläggning, 116.4 m² à 16.41 ...............

Golf af Hennebique-konstruktion med Terrazzobeläggning, 52 m²

à 28.20 ......................................................

Durkar ........................................................

Scagliolväggar ...............................................

Fönster och dörrar samt öfrig inredning .........

Glaceradt tegel, 244 m² à 17.40 ........................

Porslinsbeklädnad i bassängerna tili n:r 2, 22 m Apparate!’ för vattnets regiering samt flottörventiler pä inloppen

Ledningar och afstängningsventiler .........................................

Anordningar för mek. rensning ..............................................

Diverse kostnader .................................................................

Battransporter och förradskostnader.........................................

5,193

1,828

296

8,594

1,902

1,468

620

404

1,948

4,236

331

69

43

65

34

19

28

28

09

38

26,823

5,158

8,552

446

3,744

15.500

33

63

36

13

20

Summa j 428,914 j 14

Renvattenledning.

Renvattenledningen är utlagd i filtergatan förbi de nuvarande filtrerna och i krökning fram tili renvattenbehallaren samt utgöres af en 99.6 meter lang ledning med 1.3 meter cirkulär genomskärning och af samma kon-struktion som ravattenledningen.

Den slntar med gjutna järnrör af 1 m. diameter. Strax invid inloppet till renvattenbehallaren sitter en afstängningsventil. För inlopp tili den i framtiden tillkommande afdelningen af renvattenbrannen är ett grenrör bil-dadt genom ingjutning i ledningen af 1 st. kortbit af 1 meters gjutjärnsrör.

Kostnadssammandrag.

Kronor.

Renvattenledning af 1.3 m. armerade cementrör.

Jordarbete, 99.6 lm à 8.72........................................................................

Rörsträngen, 99.6 lm à 66.15 ..................................................................

Insättning af en 102 cm gren- ocli en 100 cm afstängningsventil jämte krok-

rör och förbindelserör...........................................................................

Battransporter och förradskostnader .......................................................

871 36 6.610 55

2,153

300

Summa

9,935 81

Renvattenbehâllaren.

Genom beröringen med den franska firma, som utförde de stora led-ningarna af armerad cement, stärktes intresset för de moderna järnbetong-konstruktionerna. I denna firmas tjänst samt under ledning af dess franska verkmästare och 4 franska cementarbetare gafs tillfälle tili skola för och inöfning af svenska arbetare. Den armerade betongen fann äfven i det föl-jande flitig användning och det första större själfständiga arbetet var renvattenbehâllaren (fig. 29), som ligger längs maskinhusets södra langsida.

Denna är formad som en lâda med väggar af armerad betong, samman-liallna genom ok af sarnina material. Taket utgöres af en plan armerad betongplatta pä bjälkar af armerad betong samt livilar bell och hallet pä eü skikt naturlig asfalt, utbredt pä väggarnas öfverplan. Taket är dess-utom deladt i 5 frän hvarandra heit skillda delar med mellanliggande fogar, hvilka täckas med naturlig asfalt, sä att takets utvidgning skali kunna ske fullkomligt oberoende af väggarnas. Behallaren har en invändig längd af 25.30 meter, en bredd af 5 meter och ett djup af 2.0 m. samt rymmer salunda

f

c:a 250 m³. Denna rymd är tillräcklig vid användning af de pumpverk, hvilka den nu utförda maskinstationen kan komina att inrymma. En längd af 25 meter skulle i en rak sammanhängande mur gifva ganska betydande tem-peraturspänningar i langväggarna. För undvikande häraf äro 2 par vertikala, armerade betonghvalf om 10 cm:s tjocklek och 5 meters spännvidd insatta i langväggarna. Vid utförandet gjordes först oken, sedan hotten, därefter väggarna, hvarvid man gick med gjutningen längs perimetern i 0.5 meter liöga skift, samt sist taket. Genom en flottör, hvars rörelser mekaniskt öfverföras tili en visartafla i maskinrummet, atlases dar vattenstandet.

Behallarens tak är öfverfylldt med ett gräsbesädt matjordslager och försedt med en nedgangsöppning samt tvänne ventilationsrör. Anordningar för en framtida tillkoppling till en intill den nu utförda delen förlagd utvidgning af renvattenbehâllaren äro utförda.

Behallaren har vid profiling för vattentryck befunnits tat ocli nagra sprickor tili följd af temperaturväxlingar hafva ej sparats. Räkenskaperna gifva vid lianden, att konstruktionssättet för detta fall äfven gifvit godt ekonomiskt résultat.

Kostnadssammandrag.

К г о n о r.

Renvattenbrunnen.

Jordschaktning och fyllning, 531 m³

Betong, 14(1 m³ à 42.4 0 ..................

Arbete med formai’.........................

Virke tili d:o ...............................

Betonggjutning och materiel till d:o

1,005

70

1,095

455

4,652

26

23

6,202

49

Transport

7,208

19

i

!

i

!

i

i-

III

ршы

Infill

II

FF

±

a

i

i

i

T

\T(

tts

,,

'A'

IZ

z.

/

TH

t

:

_L_

i ■ , :■

c

I

i

I—

i

fi

I

!

\

ï]

;cw

!*»*

-

m

1

i

—f

.Li

3

Г”“

s

r-H

i

t

7

4

T

!

i

E3EÉ

■[-1

4,1

Й

Ni

i

t—т

-----ł~

t

________i___

X

K\

I

к

I

—*r—

—.....m

a

I

1+

m

•ttj-----

"~*r -

;•

É1

S"

i.

4Eiriï'^

! ar----------

V ' t —

à

ж

§s

-Î3E Ц

Fig. 29.

Д

A

...

\

i

ł

f T j

r - -f H

V.

■

1 i

Z

if ;

1

6Е®

i

i

\\

2,

i

-,

li

щЩ

_ -.... ’

■11Г

1 i

i

*л • > *

i-

:.■

■ni

~I

FT"

e'K

I

S

~ i

Ш

Ti

f

Ш

ń |p

4-=' '

r

Tp

:.

»1

Щ'

i

■ ■ i

V,

i f

i

cVI

i i

‘

i

L

V

Л

! -:

I

Î?&L

•' 4J L

Bf

i ⁵ i

j I

!

I----j.99 —-U—-u^

f

ШШ

***»

.4 .

r

L

:

l_lL

‘ ^’ж^

К г о п о г.

Transport

7,208

19

Järnarmering, 17,300 kg. à 0.155 .............................................

Arbete med d:o ...................................................................

Cementslipning........................................................................

Lufthufvar, nedstigningslucka och diverse .................................

List af granit kring nedstigningsöppningen................................

Körslor .................................................................................

Rörledning till nästa renvattenbrunnsafdelning, afstängningslucka

samt schakt kring denna ......................................................

Bâttransporter och förradskostnader..........................................

2,678

1.101

27

28

8,779

845

500

55

61

83

51

92

I 8§

Summa | 14,115 49

Maskinstationen.

Stationsbyggnaden, pl. 5, är uppförd tili sadan storlek att den kan in-rymma 4 ängpumpverk af hvardera 16,667 m³ effekt pr dygn, samt tva ang-pannebatterier om hvardera 4 pannor. Af dessa afses ett pumpverk och 2 pannor tili reserv. Byggnaden är saledes tillräcklig för en vattenupp-fordring af 50,000 m³ i dygnet eller halfva den vattenmängd det füllt ut-byggda verket afser att lämna.

För närvarande äro endast insatta 2:ne bögtryckspumpverk och ett angpannebatteri.

Plananordningen är nttänkt sä, att Stationen lätt kan tillbyggas österut, och att den största enkelbet och öfverskadlighet erliälles. Mot vester närmast Ekeröfjärden är ingängen förlagd, och markeras denna af en torn-byggnad, hvars inre användes i källaren tili oljeupplag, â nedre hotten tili telefonrum, â de öfre bottnarna tili förrädsrnm. Närmast ingängen ligger kontor för vakthafvande maskinisten, tillika apparatrum, samt, genom glas-vägg afdeladt därifran, elektricitetssalen, bvilken senare inrymmer 2:ne angturbindynamos med instrumentering för aistring af elektrisk energi tili belysning och tili de olika motorer, som drifva transportbanor, grundvat-tenspumpverk m. m., bvarjämte plats fumes reserverad för ytterligare 2:ne liknande aggregat. I underliggande källare äro anbragta ackumulatorbatteri samt kondensationsanordningar för turbinerna. Vinden användes tili för-rad. En elektrisk biss underlättar transportent till oljeupplag och förrad. Intill och öster om elektricitetssalen ligger pnmpsalen, skilld frän den förra genom en med stora fönster genombruten vägg. Pumpsalens östra, för blif-vande pumpverk afsedda del är afskrankad med en brädskärm och användes tills vidare tili verkstad, bvarför dar uppställts atskilliga elektriskt drifna arbetsmaskiner. Längs pumpsalen ligger angpannerummet, hvars pannor

s

W

d

7

■ f;

я

Fig. 30.

■ . . ■ ■ ■:—

v*. V

âÉst-'S

SU

FÂ'/'.-V

• •. ■■

3222

m.

s

Л? __

»

ЕРЛ»'

■

if

L

?

m

____

liafva sina eldstäder vända mot pumpsalen. Väggen mellan maskin- och angpannerummet är försedd med stora fönster, hvarigenom den vakthafvande maskinisten bekvämt kan öfvervaka arbetet pâ alla punkter i maskinstatio-nen. I pannrummets östra del, dar nästa pannbatteri sedermera skali upp-sättas, äro tillsvidare anordnade badanstalt och bekvämlighetsinrättningar för maskinpersonalen. Badanstalten innehäller duschar samt 2 st. karbad.

I samma del af pannrummet finnes en vinsch för nppfordring a en lutande sparväg af slaggvagnarna, hvilka kunna installas under hvart och ett af angpannornas askrum, da slaggning sker.

I nordvestra hörnet inmynnar en tunnel, hvilken förhinder kolboden med angpannerummet, och genom hvilken en bält-transportör för kolens förande tili pannorna löper. Intill angpannerummets norra vägg star den för 2:ne pannbatterier afsedda ängskorstenen, hvilken har en höjd ofvan marken af 45 m. och en inre toppdiameter af 1.6 о m. Skorstenen är ut-förd i rödt tegel med orneringar af svart glaseradt tegel och tackt med en gjutjärnshuf. Pâ hvarannan meter i höjd äro inlagda förankringar af vag-räta plattjärnsringar. Den är pä entreprenad byggd af byggmästaren N. Lundgren i Gefle. A densamma är anhragt äskledare.

Stationsbyggnaden är pa sockel af Vätögranit fran stadens stenhugge-rier uppförd i rohhau med enkla lister och orneringar af kalksten efter rit-ning af arkitekten Erik Josephson. Det med svartplât täckta trätaket öfver pumpsal- och angpannerum upphäres af järntakstolar, konstruerade af civil-ingeniören Fritz Soderbergh i Stockholm och levererade af Bergsunds Me-kaniska Verkstads Aktiebolag. Stora lanterniner äro anhragta a dessa tak, sä att riklig belysning och ventilation âstadkommas. Elektricitetssalen har innertak af Hennebique konstruktion. Golfven äro i elektricitetssal, ingang, kontor och den del af pumpsalen som är färdigmonterad, af terrazzo pä hetong. I verkstaden är provisoriskt trägolf inlagdt, framför pannorna golf af kalksten. För öfrigt äro golfven af cementhetong. Innerväggarna i pumpsal, elektricitetssal, ingang och kontor äro tili 4.6 meters höjd klädda med glaceradt tegel i elfenbenshvitt och grönt samt däröfver oljemalade. Angpannerummets tegelväggar äro endast fogstrukna. Öfriga väggar i källare och förrad äro hvitslammade.

Grundläggningen erbjuder âtskilligt intresse. Den terräng, pä hvilken byggnaden är uppförd, bestär af ett 4—5 m. mäktigt lerlager, därunder 5—8 m. flytsand samt slutligen pinnmoartadt grus ned tili berget, som ligger 15 —17 m. under markytan. Gründen har därför förstärkts med pälar under murar, puinpgrunder och skorsten, hvaremot ängpannorna ligga pâ en be-tongbotten, som hvilar direkt pa leran.

Grundmurarna bestä af pelare samt mellan dem slagna hvalf. Fran källarebottnen tili pälafskärningen är 4.1 meter och denna del af jordschakt-ningen verkställdes i inspäntade brunnar. Fran pälafskärningen tili fast

hotten var 6—8 meter. Dâ den pâ senaste tid i utlandet försökta metoden med pâlar af armerad betong, hvarigenom man blir oberoende af grund-vattenytans läge, künde tänkas fördelaktig, förfärdigades och nedslogs en betongpâle med kvadratisk genomskärning (22 X 22 cm). Palen uppdrogs därefter och befanns oskadad. Det ekonomiska resultatet visade emellertid, att det i allmänhet var fördelaktigare att använda träpalar, och att begagna betongpälar endast under de järnpelare, som uppbära pannhustaket.

Pälarna ingötos i en 0.6 meter tjock kaka af betong i blandning 1 : 2 : 4 : 6. Därofvan och upp tili källarbotten uppfördes pelarna antingen af granitmur i bruk, hvilket särskildt är fallet med alla pumpgrunder, eller, tili vinnande af tid, af betong i blandning 1 : 2 : 6 : 8 inom en innanför spanten uppmurad krans af stenskärf.

För ett hastigt bedrifvande af grundläggningsarbetet uppställdes i ma-skinhusschaktet 1 st. 6 tons ângkran och 1 elektrisk kran för 1,500 kg:s last. Angkranen löpte pâ ett midt i schakten i jänmhöjd med markytan anord-nadt spar, som hvilade pâ pâlar. Dessa kranar användes saväl för schakt-ning som grundläggning.

För pâlningen arbetade 3 st. pâlkranar, drifna med linor frân ett centrait kranmaskineri, hvartill kraften erhölls frân en ânglokomobil.

För att slippa vatten i schakten sänkte man grundvattenytan genom kontinuerlig pumpning i en större rörbrunn midt pâ arbetsplatsen. Pumpningen utfördes med en pulsometer, drifven med ânga frân nämnda lokomobil.

Ofvanför källarebotten äro pelarna utförda af betong i blandning 1 : 2 : 4 : 6. Mellan pelarna äro i allmänhet slagna hvalf af betong i bland-ningen 1 : 1 V₂ : 2V₂ : 5; endast pâ ett fatal stallen äro hvalfven af särskilda anledningar utbytta mot I-balkar af järn. Spännvidden pâ hvalfven är ganska växlande, men alla hvalf äro konstruerade med omkring 20,000 kg:s horizontaltryck samt en konstant maximipakänning i hvalfvets alla snitt (s. k. jämnstarka hvalf). I källaren äro hvalföppningarna igensatta med tunna armerade väggar af beton. Utom de för hvalfven erforderliga för-ankringarna är en förankring af 2 st. 25 mm:s □-järn inlagdt rund om huset i höjd med källargolfvet.

Som ingen paining förekommer under pannorna, har den betongplatta, pâ hvilken de stâ, armerais, sa att den förmar jämnt fördela trycket öfver heia den underliggande jordytan. Belastningen utgör här 0.5 kg pr cm².

Den 3.9 meter höga stödmuren mellan den stora för en blifvande Mälaresugledning afsedda rörgrafven under eldningsrummct och den af pannorna belaslade marken förtjänar ett särskildt omnämnande. Som jordens naturliga lutningsvinkel ej künde bestämmas, och den för öfrigt i hög grad var beroende af, huruvida man lyckades förebygga sättning, räknade man dels med jordtryck efter 37° lutningsvinkel, dels el'ter ett jordtryck — 0.

För ernâende af stabilitet insattes i muren bockar af 14 kg rais pâ hvar-annan meter. Omkring bockarnas öfre ändar lades öglor af 25 mm:s LJ-järn, och fran dessa öglor indrogos förankringsjärn i betongbotten under pan-norna. Genom rörkanalens betongbotten erhaller murens fot stöd mot mel-lanmurens grund. Den nämnda belastningen gaf ett större tryck pâ jorden i murens framkant, än som var önskligt, och nedsattes därför en pâle pâ hvar-annan meter. För att undvika schaktning tili grundvattenytan för dessa enstaka pälar — ett arbete som för öfrigt skulle medföra fara för sättning — användes pälar med den nedre, mellan fasta hotten och pälafskärningen liggande delen af trä och den öfre af betong, gjuten i ett med träpalen fast-spikadt platrör. Rälsbockarnes främre ben ingjötos i ofvannämnda pälar och deras bakre nedsattes i korta betongpalar. Öfver de främre pâlarna lades längs muren en 28 kg:s järnvägsskena för öfverförande af murens tryck pâ pâlarna, hvarjämte murens öfver pâlarna framdragna näbb stärktes med järnarmering.

För grundläggning af angskorstenen sänktes en cylindrisk brunn af 5.2 meters inre diameter ned ett stycke under pälafskärningen. Brunnen mu-rades af tegel med 1 ¹j₂ stens väggtjocklek pâ en krans af 2 lager 7.5 cm:s plank, skodd i kanten af ett ringformadt T-järn. I tegelmuren inmurades i nyssnämnda T-järn fästade ankarjärn och dessutom 2:ne horizontala ringar af järn. Sänkningen befordrades genom paläggning af extra belastning och genom anbringande af rör för vattenspolning utefter brunnens yttersida. Inuti brunnen nedslogos, sedan densamma kommit pä sin plats, pälar, som pâ grund af den fasta bottens stigning ej voro mer än 3.5—4.5 meter langa. Brunnens uppgift var dels att ersätta träspanten och medgifva ett tryggare arbete genom flytsanden under det liöga jordtryck, som radde vid detta scliakt, dels att stötta mot sidotryck. Pâlarna ingötos i en betongkaka, fran hvilken gründen uppmurades i form af en iliälig betongeylinder.

Pumpverk och angpannor med tillhörande rörledningar och hjälpma-skiner äro levererade af Nydqvist & Holms verkstad i Trollhättan.

Den 3 juli 1901 beslöt drätselnämndens andra afdelning alt genom aimons infordra anbud pâ pumpmaskineriet enligt ett af byggnadskon-toret upprättadt program. Da detta program är belysande för pumpanlägg-ningens hufvuddrag anföres härnedan utdrag ur detsamma.

»Vattenverket skali använda: l:o) grundvatten,

2:o) vatten ur Bornsjön,

ur Mälaren.

3:o)

Allmän heskrifning.

Vattenverkets höjdläge och anordning äro sadana, att grundvattnet och Bornsjövattnet efter genomgangen filtrering af sig själft rinner tili den s. k.

renvattenhehâllaren, hvarifrân (let medels pumpverk, här kallade högtrycks-pumpverk, skali uppfordras till en reservoar vid Trekanten intill stadens södra gräns. Mälarevattnet maste däremot först medels särskilda pumpverk, här kallade filter pumpverk, uppfordras tili filtrerbassängerna för att Iran dessa sedermera rinna tili nyss uämnda renvattenbehallare ocli däri-fran af högtryckspumparne sändas tili reservoaren. För närvarande kom-iner emellertid endast grundvatten och Bornsjövatten tili användning.

Uppfordringshöjder.

Uppfordringshöjderna framga af följande uppgifter:

Stigröret i högreservoaren ligger pä .................................................

Friktion i hufvudledningen mellan vattenverket och reservoaren är i vanliga fall.................................................................................

+ 62 m.¹)

15.9 m.

vanliga vattenytan i renvattenbeballaren är belägen pa

Summa 77.9 m. ............ -f 10.8 m.

Alltsa vanlig uppfordringshöjd + 67. i m. vid bvilken pumpverken bör arbeta med största ekonomi.

Undantagsvis kunna förhallandena vara sädana, att, medan

stigrörets höjd fortfarande är ............................................................

friktionen i hufvudledningen ökas tili .............................................

+ 62.0 m. + 25.7 m.

Summa

87.7 m.

och att vattenytan i renvattenbrunnen faller tili sitt lägsta läge + 9.о m.

i livilket fall erhälles en maximal uppfordringshöjd af

78.7 m.

Ett dylikt fall torde emellertid sällan inträffa.

Filterpumpverk.

Högsta vattenytan i den fördelningsbrunn, som utdelar vattnet tili

filtrerbassinerna, ligger pa...............................................................

Motstândet i yttre ledningen fran pumpverken tili fördelnings-brunnen är..........................................................................................

+ 12.8 m.

0.7 m.

Summa 13.0 m.

Mälarens lägsta vattenyta är..............................................................

Motstândet i ledningarne fran Mälaren tili pumpverkens sugbrunn

beräknas tili högst .........................................................................

hvaraf erhälles lägsta vattenytan i sugbrunnen tili........................

och uppfordringshöjd i maximum =................................................

Växlingen i motstanden äro här af ringa betydelse.

+ 3.8 m.

l.o m.

2.8 m. 10.2 m.

65

Vattenmängd.

Hvarje högtryckspumpverk skali uppfordra 193 sekundliter vatten.

Hvarje filterpumpverk, skali om det kopplas tili motsvarande högtrycks-pumpverk, uppfordra 193 sekundliter vatten + den vattenmängd, som kräf-ves för ângmaskineriets kondenseringsbeliof. Kondenseringsvatten tillföres tills vidare fran Bornsjön och kan tagas fran renvattenbehallaren eller direkt fran Bornsjöledningen. Sedermera skali det uppfordras fran Mälare-ledningens sugbrunn, bvars lägsta vattenyta ligger pa + 2.8 m.

Leveransens omfattning.

Nu ifrägavarande leverans omfattar:

A.    Tva högtryckspumpverk med angmaskiner, kondensorer etc.

Filterpumparnas effekt anges i detta program blott pa den grund, att

anläggningen fran början maste sä konstrueras, att de sedermera kunna pa lämpligt sätt anordnas.

B.    Angpannor hvilka skola konstrueras sa att de forma lämna änga tili

1)    2 högtryckspumpverk om hvardera 193 sekundliters effekt,

2)    füterpumpverk med en uppfordringsförmaga af tillsammans 386 sekundliter + kondensationsvatten,

3)    en elektrisk kraft- och belysningsstation om 100 effektiva hästkrafter, hvilken pr timme kräfver 1,250 kg änga af 10 atmosferers tryck.

Tillräcklig reserv skali vid ängpanneanläggningen anordnas.

C.    Takkran med längs heia maskinsalen räckande skenor och even-tuellt konsoler; kranen tillräckligt stark för att de tyngsta af de leveransen tillhörande delar med densamma lätt kunna handhafvas.

D.    Alla rörledningar och ventiler för vatten och änga inom maskin-och ängpannehus, de senare väl isolerade och anordnade sä, att hvilken som heist af angpannorna kan lämna änga till hvilket som heist af pump-verken.

E.    Tryckklocka af stälplat gemensam för de 2:ne pumpverken, för-sedd med anordning för lufttillförsel.

F.    Durkar, trappor och räcken, grundbultar och plattor,

alit i fullständigt skick med säkerhetsventiler, regulatorer, manometrar, slagtäljare, smörjanordningar, reservdelar, eldningsredskap, spjäll, angpanne-armatur enligt yrkesinspektionens föreskrifter, med vederbörliga delar fint malade; utfördt pa bästa sätt och af bästa materialier, füllt färdigt och igangsatt.

Undantag fran leveransen.

I leveransen inga icke nagra murningsarbeten sasom grundmurning för pumpverk och maskiner, inmurning af angpannor m. m., ej heller för-

sökte för sâdant ändamäl Stockholm under december mânad. I januari 1902 afgaf han ett vidlyftigt utlâtande, ur hvilket följande ma citeras.

kg ökad kolâtgâng

ТТГ5

»I anbuden begärda pris och garanterad kolàtgâng kunna icke utan vidare gifva vid handen, hvilket anbud som är ekonomiskt fördelaktigast, och det är därför af nöden, att för âstadkommande af en likartad grundval för deras bedömande först göra klart för sig, hvad pr effektiv pumphästkraft och timme betyder, och hvilka kostnader betingas för maskin- och angpannehus enligt de olika förslagen.

Beträffande den förstnämnda punkten förutsättes efter samräd med chefen för Stockholms stads vattenledning, Herr Käpten F. Vilh. Hansen, att hvarje högtryckspump under ârets 365 dygn i medeltal är i drift 21 */2 timme, att anläggningens lifslängd blir 30 är och att enligt medeltalen för de senaste aren man har att räkna med ett stenkolspris som, inbegripet transporten tili Norsborg, lossning med kran därstädes och vidare befordran in i kolskjulet och fran detta tili pannorna hör uppskattas tili 22 kronor pr 1,000 kg.

Ett liögtryckspumpverks normala effekt är:

= 173 effektiva pumphästkrafter,

193 sekundliter X 67.i 75 kgm

och salunda blir den staden till last fallande arliga kostnaden vid öfver-skridandet af garantien för kg. ökad kolförbrukning per effektiv pumphästkraft och timme

hk.

tim.

ctygn

= i rundt tal 300 kronor för hvarje maskin.

173 X 21.5 X 365 X 22

100 X 1,000

Betraktar man detta belopp som en ârlig ränta, hvilken skali tagas med i räkningen för den tidrymd, under hvilken anläggningen är i arbets-dugligt skick (30 är), och antager man att den räntefot, efter hvilken Stockholms stad f. n. kan upptaga län, är 4.3 5 procent, sä later det kapital K, med hvilket en arsränta af r = 300 kronor under de 30 följande âren nu kan köpas, beräkna sig enligt formein

¹

Alla matt öfver Stockholms slusströskel.

/• (P" — 1) Pn (p — 1)

i hvilket p — 1 +

4.35

100

= 1.0435 betyder den arliga diskontofaktorn.

I denna formel är

pn — 1

1.043 5³⁰ - 1

Pn cP — !)

= 16.6

1.0435³⁰ (1.0435 — 1) och kapitalet blir för ifrägavarande arsränta

К = 300 X 16.6 = i rundt tal 5,000 kronor.

I enlighet harmed stegras alla de anbudsgifvares pris, hvilka i sina anbud hafva uppgifvit en liögre kolâtgâng an den firma, som garanterat den lägsta kolâtgângen per effektiv pumphästkraft och timme, för Iwarje T^¥ kg, skillnad och för hvarje högtryckspumpverk med 5,000 kronor; eller för bada högtryckspumpverken för hvarje kg liögre kolâtgâng med 10,000 kronor.»

För beräkning af kostnaden för maskinhuset hade lagts tili grund det behof af utrymme, som framgatt af de tili de olika anbuden hörande rit-ningar. Med ntgängspunkt fran det anbud, hvars maskinerier kräfde den lägsta kostnaden för byggnaderna, borde tili de öfrigas pris läggas ett belopp, som i hvarje fall motsvarade den ökade kostnaden. I enlighet med dessa synpunkter hade lierr Schröder uppgjort en sammanställning, hvari, genom förut omnämnda tillägg, erhallits verkliga jämförelsetal. De tre anbud, hvilkas jämförelsetal salunda befunnits lägst, underkastades i utlatandet en ingâcnde teknisk kritik, hvilken utmynnade i en tillstyrkan för af firman Nydqvist & Holm i Trollhättan afgifvit alternativt anbud, slutande pâ ett pris af 245,000 kronor och afseende liggande pumpmaskinerier och 4 angpannor af Lancashiretypen jämte öfverliettare. Sedan byggnadskontoret förenat sig i denna tillstyrkan, antog drätselnämnden den 22 januari ifragavarande anbud. I det därefter upprättade leveranskontraktet intogs en bestämmelse om, att leverantören mot en särskild ersättning af 16,500 kronor skulle vid ängpannorna anordna automatiska eldningsmaskiner s. k. underfeed stokers, därest drätselnämnden före den 1 juni 1903 därom gjorde tillsägelse. Prof med dylika apparater pagingo nämligen vid Arstaviksverken, och man ön-skade afvakta de dar vunna resultaten, innan saken fastslogs. Sedan dessa prof utfallit gynnsamt, beslöt drätselnämnden att lata anbringa stokers vid Norsborgs angpannor.

Det torde vara lämpligt att, med benaget tillstand af firman Nydqvist & Holm, har meddela ett tritt utdrag af den redogörelse öfver maskinan-läggningen, hvilken nämnde firma âr 1905 utgifvit, hvarvid ma nämnas att motsvarande clicheer af firman ställts tili förfogande.

Ängpannorna, som äro af Lancashire-typen, hafva hvardera en eldyta af 90 m², samt äro konstruerade för ett angtryck af 10 kg per kvcm. De hafva en längd af 10.5 6 meter och en diameter af 2.2 4 meter. De bada eldrören äro utförda enligt Morrisons system med diametrarna 750 X 850 mm och hafva en godstjocklek af 10 mm. Eldrörens längdskarfvar äro svetsade, tvärskarfvarne äro nitade. Platar och nitar äro af prima mjuk martin, all nitning är i största möjliga grad utförd med hydrauliskt tryck. Inmurning af pannor och öfverliettare framgar af fig. 31.

Öfverhettarne, som

äro inmurade bakom pannorna, äro af Szamatolskis patent, hvardera med en eldyta af 58 kv.-meter. I dessa apparater kan angans temperatur höjas ända tili 350°. Öfverhettaren bestâr af en âng-

kammare af plat och de däri insatta helvalsade öfverhettarerören, hvilka äro sa anordnade (fig. 32), att de kunna fritt utvidga sig, utan att hvarken de själfva eller ângkammaren taga skada af den liöga temperaturen. I âng-

i-

r::7

Ц Ц"Ц ŁJ

*/*/*

Fig. 31.

TI-4--Î

rrtl

sai

hU

■l -

i.A

4-

-AL-4<

•rit-

ог«(

eS«A^ŁO-*v Л- Л

грг

•кв*» *>«

г<7г

«ï

C|

ii Mr-too

s* li • *

PjL'Łt-1'Л

1-7 иГ.

щшшш

I—г--

«Xpti-jro

Ш.

=:

7,

.Л.

is

«i

0/0/

-.ZJ/ —

-rtjr

omses.

kammarens tak äro smâ manhâl anbragta, genom hvilka samtliga rör kunna Manluckorna tâta mot kammarens tak utan packning och fasthâllas af ângtrycket. For att erhâlla en füllt effektiv och successiv öfverhettning äro rören medelst kâpor af pressad plat förenade i grupper, sä anordnade,

att den area, som gifves ângan att genomstromma, minskas ju högre öfver-hettningen blir.

Angan erhâller härigenom en lang väg att passera genom rökgaserna, hvarjämte genom de ständiga riktningsförändringarna ângpartiklarne sä grundligt blandas, att en füllt likformig öfverhettning erlialles. Som ang-kammaren ständigt star full med anga af sarnina tryck soin ângan i öfver-liettarerören, behöfva de pressade kaporna ej täta absolut emot kammarens botten. Rökgaserna strömma genom öfverliettaren pâ sä satt, att gaserna lörst komina i beröring med de rörgrupper, dar ângan har den största hastigbeten och den liögsta temperaturen, hvarigenom deras värme pâ basta satt tillgodogöres, och effektiv öfverhettning erlialles. Det i öfverliettaren fastnade sotet afblases medels öfverhettad anga genom en strâlapparat, som är in-murad bakom öfverliettaren.

-SU.--.

Fig. 32.

Soin framgâr af inmurningsritningen, âr mellan pannan och öfverliettaren i murverket anbragt ett bôj- och sânkbart spjäll »F», bvilket tjânar till att vid efter-syn och reparation alldeles kunna frân-koppla öfverliettaren. Framför detta spjäll ligger ett vinkelspjäll »G», med hvars hjalp graden af öfverhettning kan regieras. Rit-ningen visar spjallens stallning dâ öfver-hettaren âr inkopplad, och gaserna gâ dâ ned genom öppningen »A» och genom ett hal i murverket in i öfverliettarerum-met »B». De strömma här först rätt upp, gâ därpa öfver muren »D» alldeles under ângkammaren, ändra sedan ânyo rikt-ning och gâ rätt ned genom »C», hvarpa de genom spjället »F» och under spjället »G» komina ut i de själfva pannan omgifvande rökkanalerna. Här strömma de först framât efter dennas liögra sida, sedan bakât efter venstra sidan och därefter genom en kanał »I» ut i skorstenen.

Skali öfverliettaren utkopplas, vrides vinkelspjället ett kvarts livarf. Härigenom afstänges rummet »A» och salunda ingangen tili öfverliettaren, hvarigenom gaserna tvingas att genast cirkulera omkring rundpannan.

Pannorna eldas med s. k. »Underfeed Stokers» af »Underfeed Stoker C:os» tillverkning, hvilkas hufvudanordning och utseende framgâr af fig. 33. »A» är en tratt, i hvilken kolen stjälpas ned. I botten af tratten är en skruf, hvilken gar utefter stokerns bela längd i rännan »B». Med hjälp af en i kapseln »C» befintlig angmaskin vrides skrufven, och matas dâ kolet

fram genom »B». För att erhâlla en lämplig fördelning af kolet är skrufven nagot konisk med sin största diameter i tratten. Under »B» är ett rum »D»y genom livilket den för förbränningen behöfliga lüften ledes fram under ro-sterna »E» ocli därvid ej obetydligt uppvärmes. Vid »F» äro aflanga genomgangsöppningar för lüften. Sedan rännan blifvit fylld med kol, stiger det öfver sidorna och faller ned pa de trappformigt anordnade rosterna, dar förbränningen sker. Koltillförseln kan heit och hallet regieras med den lilia ängmotorn, endast genom att ändra demies hastighet. Skali ugnen rengöras, fälles tratten ned at sidan, hvarpa luckan »G» öppnas, och slagg-ning kan försiggä. Allt efter behofvet, kan man använda naturligt eher forceradt drag, livilket senare astadkommes genom en i pannhusets källare anbragt Hakt, soin kan drifvas med angmaskin eher elektromotor. Lüften

*\b .

a-oh.

J:1L

--

.1'iL

bV

S3

\t

Fig. 33.

ledes Iran en gemensam hufvudledning af piat genom ett till hvarje stoker gäende rör, i livilket vid stokern är anbragt ett litet spjäll för regiering af draget. Genom att sälunda reglera stokerns hastighet och draget kan för-bränningen fullständigt afpassas efter ängbeliofvet.

Matarevattnet tillföres pannorna antingen med en Worthington âng-pump eher med en vid hvarje panna anbragt injektor. Vattnet tages endera fran en i pannhuset befintlig varmvattencistern eher direkt fran vattenled-ningen. Varmvattencisternen erhäller sitt vatten dels direkt fran vattenled-ningen, dels frân förvärmare, placerade i maskinhusets källare. Vattnet i varmvattencisternen uppvärmes genom afloppsângan fran samtliga hjälp-maskiner. All deras anga ledes nämligen i en gemensam rörledning tili en i cisternen placerad spiral af förtennta kopparrör. Det icke oljehaltiga kondensationsvattnet Iran angledningarna uppsamlas dessutom i vatten-säckar och blases därifrän genom en gemensam rörledning upp tili cisternen. Dessa säckar skötas för hand, och kan vattenstandet i dem iakttagas med lijälp af pa livar och en anbragt vattenstandsglas. Cisternen rymmer omkring 2 m³ vatten och är försedd med vattenstândsglas, termometer och flottör, som automatiskt regierar vattentilloppet frân förvärmarne.

Rörledningarna, hvilkas anordning framgâr af planskissen â pi. 5, äro sä utförda, att man efter behag kan drifva hvilken maskin som halst frân hvilken panna som halst. Dar ângledningarna utgâ frân domerna, äro anbragta aflastade expansionsboxar, som tillâta rörledningarna att fritt nt-vidga sig. Dessa boxar sâvâl som alla ôfriga fason-stycken i ângledningen äro af martingjutgods. Hufvudângledningarne, afsedda för öfverhettad

; ss

Sk

nmi

ïIÜP

Fig. U.

ânga, äro utförda af helvällda smidesjärnsrör med lösa flänsar och pâ-vällda tätningsringar.

Ângledningarna frân ângpannorna till ângmaskinerna äro anordnade sa, att de kunna gifva endera mättad ânga, öfverhettad ânga eher en efter hehofvet modererad blandning.

Pâ pannmuren finnes en ângsamlare, som kan sättas i förbindelse med hvilken panna som halst. Frân denna samlare ledes ângan till en ventillâda, som fördelar ângan till de olika hjâlpmaskinema. Till injek-torerna lamnas ânga frân en â hvarje panna anbragt särskild ledning. Alla tilloppsledningar för mättad ânga äro af koppar, och ligga dessa sâvâl som alla öfriga ledningar för vatten och ânga under pann- och maskinhusens golf, lätt âtkomliga frân kâllarevâningen.

Samtliga ângledningar aro isolerade med kiselgur, hvilket visât sig synnerligen effektivt. Omkring alla flänsförbindningar äro anbragta kâpor af bleck, hvarigenom man kan komma at att se öfver och draga samtliga skarfvar samt vid behof taga isär ledningarna, utan att skada isoleringen. Rören äro inuti käporna lindade med asbestsnodd, hvilket lätt kan aflindas, om man vill undersöka flänsarna. Rören äro ofvanpa isoleringen öfver-klädda med linneduk samt spacklade och malade.

I maskinsalen, lig. 34, äro de tva pumpmaskinerna uppställda. De besta hvardera af 2 dubbelverkande pumpar, drifna af horisontala compound-kondenserings-angmaskiner, hvilkas genomgaende kolfstänger äro direkt kopplade tili pump-plungarna. Angmaskinerna, hvilka äro försedda med Riedler-Stumpfs pressionsventilstyrning, hafva följande hufvuddimensioner och arbeta normalt med 60 slag i minuten.

540 mm 840 mm 800 mm 9.5 kg pr cm².

Högtryckscylinderns diameter Lâgtryckscylinderns »

Slag ..........................................

Admissionstryck........................

Hög- och lagtryckscylindrarnas lock samt lägtryckscylindrarna äro försedda med angmantlar, hvarjämte i receivrarna äro inlagda värme-element.

Ängfördelningen sker medelst dubbelsitsiga ventiler af gjutjärn, hvilka äro nära nog aflastade, och som täta med breda koniska tätningsytor, hvarigenom erhälles stor täthet mot läckning, ringa afnötning samt ringa kraft för ventilens lyftande. Anordningarna för reglerandet af ängans till-och ailopp frân cylindern framgar af fig. 35, och bestar det principiellt nya i denna regiering i följande tre anordningar: införande af oljekatarakt, förbättrad regleringsanordning ocb anbringande af en axelregulator.

Oljekatarakten, som verkar genom en s. к. vaccnumbuffer, är inbyggd i ventilstyrningens öfversta del och arbetar pä följande sätt. När Ventilen genom regieringen höjes, uppstâr a un dre sidan af kolfven »G» ett vacuum, hvarjämte en del olja frân rumniet »L» rinner ned tili »M». Efter ut-ryckning af regleringshaken »A» sinter atmosfertrycket Ventilen, hvarvid oljan anyo utpressas tili kolfvens öfre sida genom den strypta öppningen vid »B», hvarvid asyftad buffertverkan a kolfven erhälles. I oljekatarakten finnas a vacuumkolfven 2 st. cylindriska, med insvarfvade spar försedda tätningsytor, hvilka med hjälp af den i den öfre oljebehallaren stäende oljan ästadkomma en god tätning mot luftläckning. Denna vacuum-oljekatarakt har den stora fördelen, att den vid andra konstruktioner för ventilens slutande brukliga fjädern, hvilken lätt gar sönder och föranleder manga obehag, heit och hallet bortfaller. Vacuumbuffern har dessutom följande fördelar framför fjädern.

Olja

L

G

,B!

M-

A

H

±

V

.

I

i

%

/

ГГП

;

V..............R

'С(к£)~хъ.

///

»

9 w

Si

Fig. 35.

Den stängande kraften är alltid och under alla förhallanden lika stor, under det vid användning af fjäder densamma ändras, da ven-lilens slag ändras.

Huset för oljekatarakten är betydligt lägre an vid fjäderkonstruk-

tionen.

Det är omöjligt, att en oförständig maskinist genom felaktig injustering af densamma kan förorsaka sâdana maskinskador, som vid användande af fjäder lätt kunna uppsta.

Tilloppsventilernas regiering förmedlas medelst en fast och en lös excenter. Den fasta excentern öppnar Ventilen och ästadkommer därvid vacuum i katarakten, under det att den genom axelregulatorn ställbara lösa excentern verkställer regleringshakens utryckning. Regieringshaken »A» är uppliängd pâ den à uppbyggnaden anhragta, frän den fasta excentern drifna regleringsvefven »E» och har en upp- och nedgäende rörelse. Vid nedgang griper den fast i lyftarmen »H» och öppnar med dennas hjälp ventilen. Rörelsen frän den lösa excentern öfverföres medelst en liten axel »D» i centrum af vefven »E» tili en â denna axel befintlig knaster »F», som i sin tur verkar pâ den förutnämnda regleringshaken och utrycker densamma vid af regulatora bestämd tidpunkt. De bâda fasta saväl som de lösa excentrarna äro ställda i 180 graders vinkel mot hvarandra. Regleringen af tilloppsventilerna â lagtryckscylindern verkställes med en liknande anordning med endast en fast excenter, men erhällas här olika fyllningar genom inställning för band af knastern »F», som verkställer regleringshakens utryckning.

Som ofvan nämndes, bestämmes fyllningen genom regulatorns inverkan pâ den lösa excentern. Regulatora, som är en axelregulator, är fästad pa högtryckscylinderns regleringsaxel, inbyggd i en kapsel af blank piat och sammansatt af tvâ stycken enkla regulatorer, hvardera i hufvudsak bestaende af en svängvikt, anbragt i sarnina stycke som den lösa excentern. Dessa bada svängvikter äro hopkopplade med hvarandra, och summan af deras centrifugalkrafters moment motväges af en för bâda gemensam fjäder. Genom en â regleringsaxeln anbragt anordning kan regulatorns fjäderspän-ning förändras och pâ sa sätt maskinens hvarfantal under gang förställas mellan 45—75 hvarf per minut, och salunda den uppfordrade vattenmängden ökas eher minskas. Regulatora är konstruerad sä, att, när maskinens ha-stighet ändras, svängvikterna i förhallanden tili maskinen utföra en relativ rörelse, hvarigenom excenterställningen och fyllningen ändras.

Konstruerad enligt denna princip, erhaller regulatora en utomordentlig stor förställningskraft, hvilken tili och med är större an vid de tyngsta pendelregulatorer. Denna stora regulatorkraft motverkas af ett mjucket litet motstand frän regleringsmekanismen, pâ grund af att den förut omnämnda

knastern »F» endast har att öfvervinna friktionsmotstandet mellan reglerings-haken »A» och stâlplattan â lyftarmen »H», hvarvid detta motstând, som ungefär gar genom axel ns midt, verkar pâ en mycket liten häfarm. Som motstandet är obetydligt och dess häfarm liten, blir regleringens motstands-moment nära lika noll, hvarför nagon äterverkan fran regieringen pa regu-latorn är omöjlig. Stänger m. m. mellan den lösa excentern och regle-ringsmekanismen »F» kunna äfven göras mycket klena och lätta. Dessa regulatorer hafva dessntom en mycket stor fördel framför andra konstruk-tioner därigenom, att de vid inträfifade belastningsändringar a maskinen ögonblickligen inträda i verksamhet. Detta är tili och med fallet, när regieringen är i ingrepp med Ventilen, i hvilket ögonblick vid nästan alla andra regleringssystem en inverkan af regulatora pâ grand af de da upp-trädande stora motstânden är omöjlig. Utförda maskiner hafva visât, att dessa regulatorer utan användande af oljebroms eller dylikt arheta snabht och exakt och ej pâ minsta sätt raka i svängningar, hvilket dessutom för-hindras därigenom att de tva enkelregulatorerna äro hopkopplade i 180 graders vinkel, hvarigenom en fullständig uthalansering vid alla hvarfantal uppnas.

Atloppsventilerna a saväl hög- som lägtryckscylindern regieras fran samma axel som inloppsventilerna medelst fasta excentrar och s. k. »Wälzhebel». Denna bestâr af en i vinkel böjd häfarm, hvars arbetande plan »a-b» är cylindriskt, hvarigenom en tnjuk rörelse erhalles, da Ventilen lyftes, därigenom att häfarmen rullar öfver klossen »K». Vid excenterstangens nedgaende rörelse öppnas Ventilen, vid dess uppgaende stänges den. Ventilen är stängd, innan liäfarmens kontakt med klossen upphör, hvarför den aldrig kan sla emot sätet och salunda skadas.

Det maskinens rörelse utjämnande svänghjulet är placeradt midt pâ hufvudaxeln och vager omkring 6 ton.

ma re ns

Sedan ângan arbetat i saväl hög- som lägtryckscylindern, inkommer den i en matarevattenförvärmare, som bestâr af ett vertikalt, cylindriskt kärl med tva invändiga bottnar. I dessa bottnar finnas tvänne tubsatser, af hvilka de i den öfre botten koncentriskt omsluta de i den undre insatta. Ângan inkommer i förvärmarens nedersta del och stiger upp i den inre tubsatsen, gar ned genom mellanrummet mellan tuberna och kommer mellan de bâda bottnarna, hvarifrän den strömmar tili kondensora. Matarevattnet inkommer ofvan den öfre botten, omspolar tuberna och afgar vid förvär-topp tili den i pannhuset uppställda varmvattencisternen. Vid normal drift erhâller matarevattnet i förvärmarne en temperatur omkr. c:a 80 gr.

Kondensora är placerad i källaren vid sidan af lägtryckscylindern och sä djupt ned, att den kan suga det erforderliga kondensationsvattnet fran den blifvande Mälareledningens sugbrunn. Tills vidare tillföres kondensa-tionsvattnet fran Bornsjöledningen. Kondensora är en s. k. insprutnings-kondensor och är sammanbyggd med luftpumpen, soin erhâller sin rörelse frân veftappen förmedelst vefstake och vinkelvef. Denna rörelse är sä an-ordnad, att de blifvande filterpumparna här lätt kunna inkopplas. (Se pl. 5). Den kondenserade ängan och kondensationsvattnet afga tili kloaken.

Angcylindrar, receivrar och förvärmare äro isolerade med kiselgur. Dessutom äro de klädda med plat, hvilken â ângcylindrarne är occiderad.

Bakom ângcylindrarna och förenade med angmaskinen medelst kraftiga balkar af gjutjärn äro de dubbelverkande pumparna uppställda. Pump-kolfvarna, som äro af gjutjärn, hafva en diameter af 290 mm och ett slag af 800 mm. De ga i metallfoder, som i bada ändar täta inedels pack-ningar i de som vertikala cylindrar utbildade ventilhusen. Vid normal drift, d. V. s. 60 hvarf, lämna pumparna 198,3 sek. liter.

Ventilerna äro utbildade sasom ringventiler och lyftas medelst vatt-nets tryck. A spindein, pa hvilken Ventilen rör sig, är anbragt ett anslag, kombineradt med buffer, hvilket begränsar ventilens slag. För att erhalla en hög volymetrisk verkningsgrad äro pumparna försedda med ventilstyr-ningsanordning enligt Riedlers patent.

Ventilstyrningen erhäller sin rörelse frân ângmaskinens regleringsaxel, hvilken är utdragen tili pumpen. Pa regleringsaxeln är fästadt ett kamlijul, hvilket drifver ett system af stänger och vefvar â pumpens utsida fram och ater och därvid gifver en vid hvarje ventil anbragt klo en upp- och ned-gaende rörelse. Med hjälp af denna klo nedföres Ventilen med en hastighet, afpassad efter den framströmmande vattenmängden, mot sätet, men läninas fritt sväfvande i vattnet obetydligt öfver detsamma, pa det att tätningsytorna ej skola skadas, när kolfven ändrar rörelseriktning. De rörelsen reglerande stängerna äro försedda med spiralfjädrar, hvilka hafva tili uppgift att skydda styrningen, i händelse nagot föremal vid ventilens stängning skulle komina mellan denna och sätet. Den sista delen af stängningsrörelsen, hvilken hlott är en brâkdel af en millimeter, utför Ventilen själf, och erhalles pa detta sätt en jämn och stötfri gang.

Under sugventilerna är ett stört rum, hvilket tjänstgör som sugklocka. Bada pumparnas sugrum äro förbundna med ett rör, hvilket bidrager tili att utjämna vattnets rörelse i sugledningen. Sugröret frân renvattenbehâl-laren, hvilket har en diameter af 550 mm, delar sig inuti maskinsalen i tva 400 mm grenledningar, en till hvarje pump. För att hindra lüften i sugklockan att inkomma i pumpen äro under sugventilerna inbyggda trattar, hvilka nedgâ i vattnet. Frân sugrummet gär en ledning tili kon-densorn, hvilken ledning har tili ändamal att med hjälp af det i den senare förefmtliga vacuum, uppsuga vattnet frân renvattenbrunnen tili pumpen, om vattenstândet i brunnen skulle vara sa lagt, att pumpen vid igangsättning cj själf skulle kunna suga detsamma.

Öfver tryckventilerna äro anbragta tryckklockor, en öfver hvarje ventil. För att förbättra deras verkan äro de sins emellan förbundna med vida gjutjärnsrör. Frân tryckrummet utgâr tryckledningen, hvilken vid livarje pump är 350 mm i diameter. Rören gâ ned genom golfvet och förena sig dar till en for livarje pump-par gemensam ledning med 500 mm diameter, hvilken inmynnar i tryckklockan. Hvarje pumpmaskin kan medelst en slussventil afstängas frân den stora, för bâda pumpmaskinerna gemen-samma tryckklockan, som är utförd af stâlplât. Denna har en volym af ej mindre an 5.5 kub.-meter. Frân denna klocka utgâr den för bâda pumpmaskinerna gemensamma tryckledningen, hvilken har en diameter af 1,016 mm.

Pump- och tryckrummen äro förenade medelst s. k. omloppsventiler, hvilka vid igangsättningen öppnas, da pumpen därigenom allastas.

Padragsanordningar för vatten och anga, utblasningar, direkt pasläpp-ning och hjälpinsprutning för kondensora manövreras frân ett gemensanit stativ, placeradt mellan angcylindrarna, och kan maskinisten frân detta stalle bekvämt iakttaga de, pa ett särskildt stativ bakom svänghjulet monterade mano- och vacuummetrarna.

Angmaskinens smörjning sker frân tre centralsmörjkoppar, sä kon-struerade, att oljetillflödet tili hvarje stalle kan efter behof regieras. Cylindrar och pistonboxar smörjas med Mollerups-apparater, af hvilka den som smörjer högtryckscylindern är försedd med grafitblandare, hvilken visât sig mycket effektiv. Pumprörelsen smörjes öfverallt med konsistensfett genom s. k. Stautferkoppar.

Luftklockorna äro försedda med tilloppsledningar för luft, hvilken lämnas frân en ângkompressor af Riedler-Stumpfs system. Denna kan per tininie leverera omkr. 40 kub.-meter luft, komprimerad till det tryck, som râder i klockorna. Genom att drifva kompressorn oberoende af pumparna erhälles den stora fördelen, att luftklockorna, äfven da pumparne äro ur drift, kun na förses med erforderlig luft.

Kompressorn har endast en cylinder. Pâ ena sidan om den i denna cylinder gâende kannan arbetar ângan, pâ den andra komprimeras lüften. Angfördelningen verkställes af en corliss-slid, som erhaller sin rörelse frân en a maskinens axel anbragt excenterskifva. Lufttilloppet regieras äfven af en corliss-slid, genom hvilken lüften inkommer i cylindern utan riktnings-förändringar och strypningar. Härigenom reduceras förlusterna vid luftens insugande tili det minsta möjliga. Lüften bortledes genom en tryckventil, hvilken öppnar sig automatiskt, sä snart trycket i kompressorn nägot öfver-stiger trycket i luftledningen. Ventilen stänges af kolfven, och är den där-före alltid säkert stängd, da kolfvens rörelseriktning ändras, sa att komprimerad luft icke kan strömma tillbaka tili cylindern. Ventilen öppnar sig utan nägot Had dran de mot en luftbufifer, hvarför dess rörelse försiggar alldeles tyst, oaktadt kompressorn drifves med en hastighet af 150—240 hvarf per minut.

I maskinsalen är anordnad en rörlig takkran för 8 tons nyttig vikt, hvilken drifves för hand och är tillgänglig fran det öfver elektricitetssalen varande förradet.

Den första angpannan levererades vären 1902 och tjänstgjorde sedan för drifvande af det permanenta elektricitetsverket. I dec. 1903 voro alla hufvudsakliga delar levererade vid Norsborg, och uppsättningen künde där-efter taga sin början. I angusti manad 1904 sattes pumpverken för första gangen i gang.

Sedan Nydqvist & Holm anmält leveransen tili vederbörlig besiktning, utfördes de i kontraktet föreskrifna profven den 21—25 nov. 1904. Sasom stadens besiktningsman närvor ingeniör W. Hök, säsom leverantörens lektor A. H. Lindfors och sâsom tredje, af öfverstatliällareämbetet utsedd, marin-öfverdirektören H. H. Lilliehöök. De föreskrifna profven voro syn-nerligen stränga. Hvarje pumpverk skulle underkastas kontinuerlig profiling under c:a 24 timmars tid för utrönande af kolâtgângen.

Här nedan lämnas en sammanställning af en del af de utförda profven :

Pumpverk.

Proftid.

Pan ntryck.

N:o tim. atm.

Temp. â matarevatten. Ângans temp.

Afgâende gasernas temp. Kol i tim.

Admissionstryck.

Ângans temp.

Receivertryck.

Ângans temp.

Vacuum.

Hvarf pr min.

Total uppfordringshöjd.

Afst. mellan v. y. i brunn och klocka.

Tryck i klockan.

Kolätgang pr hkr. o. tim.

Anmärk-n ingar.

C° C° Ug. Cc atm. C°

atm. C°

cm

kg.

1    21 9.96 288 91 121 155| 9.46 232    0.7 127    67.5,61.29 68.0 0.84 68.84 0.652 Öfverhettacl änga

d:o

2 22 9.93 284 94 123 163 9.47 228.5! 0.6ä|123.6 69.4 62 25 66.5 l.oi|67.5i 0.677 d:o

' I

2    4 ¹ 9.9

91 144

198

9.49

0.9

68.5

61.63 66.8 0.94 67.74 0.735

Mättad

d:o J

Kolâtgângen var af leverantören garanterad icke öfverstiga 0.8 9 kg lana Waleska kol vid användandande af mättad och 0.7 5 kg vid öfver-hettad anga, allt per pumphästkraft och timme och vid uppfordring af 193 sekundliter tili 07.i meters höjd, vattenmängden uppmätt i mottagnings-reservoaren vid Trekanten.

Sasom syncs har den af leverantören garanterade kolförbrukningen ganska afsevärdt underskridits: med 17.4 % för mättad och 13.2 % för öfverhettad anga. De volumetriska profven, vid hvilka vattenmängden mattes i reservoaren vid Trekanten, visade, att uppfordringsmängden vid normal hastighet ntgjorde i medeltal 198,8 sek.-liter. Dâ dessutom, hvilket äfven af besiktningsnämnden vitsordats, det heia utförts pâ ett synnerligen sorgsfullt och prydligt satt och, sä vidt möjligt, är af inhemsk tillverkning, har Stockholms stad allt skäl att vara belaten med denna leverans.

om

en ora

Elektricitetsverkets maskinella utrustning är utförd af Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget i Västeras, hvars anbud antogs bland sju inlämnade. Leveransen betingade ett pris af sammanlagdt 31,390 kronor och omfattade tvâ de Lavais ângturbindynamos om hvardera 50 hästkrafter med tillhörande Körtings ejektor-kondensorer, kondensationsvattenspumpar af Z-typ, ventiler, rörledningar, ackumulatorbatteri, instrumentering jämte instrumenttafla med plats för de apparater, som kunna erfordras vid upp-sättning af ytterligare tvänne maskinaggregat, samt alla elektriska ledningar mellan maskiner, instrument och batteri. Maskintypen valdes efter sorgsfnll profiling med hänsyn tili det ringa utrymme den kräfver, livar-igenom kostnaden för byggnaden nedbringades mer, an som motsvarade kapitaliserade värdet af den merätgang i kol, de roterande angmaskinerna fordra gentemot de vanliga. Leveransen besiktigades den 8 September 1903 af Elektriska Pröfningsanstaltens förestandare, ingeniör T. Holmgren, hvarvid ângturbindynamos belastades under 3 !/₂ timme med 35 kilowatt vid en hastighet af 1,500 hvarf per minut, utan att temperaturstegringen öfverskred 20° C. Ackumulatorbatteriet af Tudortypen nnderkastades ett 3 timmars urladdningsprof, hvilket angaf en kapacitet af 483.4 amp. timmar. Vid besiktningen anmärktes, att ledningarna mellan instrumenttaflan och bat-teriet voro utförda af 9 mm:s kopparbult, ehuruväl de enligt Kungl. Maj:ts nadiga stadga om elektriska anläggningar för belysning och arbetsöfver-föring den 31 december 1902 borde ha haft en genomskärning af 9.7 5 mm, för att icke belastningen ma öfverskrida det i stadgan föreskrifna matt 2 ampère pr mm². Med anledning af denna anmärkning, hvilken praktiskt taget var af ringa betydelse, sökte och erhöll leverantören (11 april 1904) Kungl. Maj:ts tillstand tili bibchällande af ledningarna sadana de utförts.

Som ängpanneanläggningens öfverhettare vid nyssnämnda besiktning icke voro uppsatta, künde elektricitetsverkets angförbrukning da icke pröfvas. Denna blef därför föremal för senare prof af en besiktningsnämnd, i hvilken staden inkallade ingeniören, fil. lic. A. Enström, leverantören ingeniör G. Oscar Olsson och dessa bada ingeniör Oscar Nycander. Ur det den 27 maj 1904 daterade besiktningsutlatandet ma följande siffror anföras.

Den af leverantören garanterade angförbrukningen i kg. per kw.-timme var för mättad anga 17, för anga med 100° öfverhettning 15.3. Vid profvet uppgick angförbrukningen tili 14.3 5 kg. per kw.-timme, da ängans temperatur vid pannan var 315°.

Anggarantien inneballes salunda väl. Äfven i öfrigt utföll besiktningen pâ ett mycket tillfredsställande satt.

li

CC

LC

jk 1

is

16

É 4 il:

ж

-,

:Si

» ГЖ

. Ф : 'M&iîPf й

Fig. 36.

|tci|

Y \

'■l! il

4iil

;.учТ

i'\l ■ v:;|

J'f: ;1

\\ if -

\\ ¹

\\ г я

w

W ij

1я1гИ

i.lp

I 1Й1

га

ik<

Й!

•II

Hj

ma

WiJ

liii

¹ I'll

LV.|

VU Ul

Kostnadssammandrag.

К г о п о г.

Maskinstationen.

Maskinhus och ângpanneskorsten.

Undersökningar ...................................................

Jordarbeten :

Gräfning i öpjiet schakt, 5,738 m³ à l.ll ...............

Âterfyllning .........................................................

Jordschaktning inom spânt och iiiom skorstens-brunnen:

Arbete mcd gräfning, 3,696 m³ à 2.06.....................

т> t> spântning ..........................................

Materiel till spântning ..........................................

Andel i kostnaden för ângkranen...........................

Kostnad för den elektriska kranen ......................

7,644

4,786

5,159

1,719

2,496

16

67

78

75

60

629

11

6,383

1,037

21,806

85

12

96

Paining med träpalar, 1,675 st. à 12.05 ................

Betonpâlar à 10 m längd, 6 st. à 106.89 ...............

Pâlar under stödmuren i pannhuset, 30 st. à 24.36...

Granitmur i bruk:

Arbete ocli bruk, 1,012 m³ à 4.94...........................

Andel i kostnaden för ângkranen...........................

20,197

641

730

8,325

5,000

25

36

84

92

21,569

45

13,325

92

Betongarbeten :

Betong omkring pâlar samt i källaregolfven ocli grund-

murspelarne under dessa, 1,264 m³ à 20.70............

Betong i pelare ofvanför källarebotten, hvalf, pump-fundament, rör- och rökkanaler med yttre afslamning.

1,002 m³ à 29.10................................................

Stâlslipad cementputs pâ källaregolfven, asfalt i acku-

mulatorkällaren ................................................

Invändig puts pâ källarmurarna ...........................

Järninlägg och förankringar i grundmurar, stödmuren för rörkanalen samt i betongbotten under pannorna

jämte järnbalkar i grundmuren...........................

Länshällning ......................................................

Diverse transporter för grundläggningen..................

Sockel och yttertrappor :

Leverans, 130 m² à 25.29.......................................

Sättning

Asfaltisolering, 380 m² à 3.88

» 16.07

Transport

26,203

29,167

1,451

2.500

3,288

2,089

97

24

51

54

59

41

55,371

3,952

6,018

3,455

3,275

5,378

1,478

21

05

67

59

60

08

143,681 ,61

Transport

143,681

Tegelmurning, 1,196 m³ à 21.59-'

Arbete med sortering af tegel, ställningar och murning

Tegelkostnad, inkl. lossning och transporter............

Brukskostnad ......................................................

10.699

11.699 2,867

Beh'sning under arbetet

445

4—I О О 02 со ю со ь-

Utvândig fogstrykning .........

Kalkstenslister och solbünkar

25,711

1,617

2,803

О    Ci

Ci 03 CO

Invünclig beklâdnad med glaceradt tegel, 697 m2 à 22.50:

Leverans och räkning af teglet..............................

Inmurning, inkl. ställningar, fogstrykning m. m.......

Invândig fogstrykning i pannsalen ........................

Invündig beklâdnad med puts ..............................

Jürnkonstruktion i murar, diverse pelare m. m.......

Golf:

Hennebiquegolf öfver den elektriskasalen, 100m²à21.44 Golf af betonghvalf pâ järnbalkar i elektriska salen och

tornet, 129 m² à 21.10 .......................................

Golfbelüggning i d:o med terrazzo, 105 m² à 14.00 ..

Golf i pumpsalen af betonghvalf pa I balk., 78 m² à 12.60 Beläggning med terazzo i d:o, 103.9 m² à 10.00.........

Golf af trâ i pumpsalen .......................................

Golf i pannsalen: extra durkar utôfver maskinleve-

ransen ...........................................................

Betonghvalf, 153 m² à 10.63 .................................

Jürnkonstruktion af I-balkar med pelarestöd .........

Golfbelüggning med kalkstensplattor .....................

8,059

7,605

2,733

1,274

1,095

1,039

1,700

1,631

1,800

1,523

O' СО

^ to

СО Ю i 03 о СО О : О 03

I Ci I TT I О I 03

15,665

993

924

3,043

2,144

4,007

2,134

955

6,654

CO Ci Ci О \0    Г'- CO

GO

GO

CO

CO

CO

Yttertak :

Öfver pump- och pannsal inki. lanterniner:

Jürnkonstruktion ......................................

Trüarbete och diverse ...............................

Materieller till d:o.....................................

8,719

4,884

4,970

02

to GC О

Tak öfver elektricitetsverket, torn och klockhus

Plâtarbete, stuprännor, ränndal af koppar.........

Mâlning.........................................................

Glasarbeten ...................................................

Hiss-schakt ...................................................

Trappor.........................................................

Dörrar med beslag samt öfriga snickerier.........

Jürnfönster, inkl. gjutjärnsplattor...................

Transport

18,574

1,636

6,758

5,394

2,697

1,120

1,173

4,555

4,655

256,904

К г о п о г.

Transport

Diverse scagliolväggar i källaren samt omkring aeku-

mulatorbatteriet ................................................

Inredning af verkstaden och maskinistrummet ......

Ljusbrunnar i källaren..........................................

Järndörrar 3 st. ...................................................

Järnkonstruktion tili vägg mellan maskinistrummet

och elektriska salen ..........................................

Väggdekoration i porslin .......................................

Badinrättning ......................................................

Järntrappor ......................................................

Uppsättning af elektriska ur; balkong, asktransport-anordningar, rengöring och diverse arbeten .........

Skorsten med rökkanal:

Sänkbrunn .........................................................

Sockel.......................................... .......................

Tegelmur i rökkanal och skorsten, hatt af gjut-järn tili den senare samt askledare.....................

Battransporter och förradskostnader m. m.............

256,904

512

1,279

834

502

470

623

3,469

2,180

6,636

CO

GO Ю CO ! CO CO CO I

I 8S S !

1,448

254

CO r-О тН

6,401

25

8,103

8,138

45

^ 289,654

86

Maskinutrustning.

Maskinleverans enligt kontrakt ..............................

Divei'se omkostnader säsom fastgjutning af maski-

nerna, profiling, igangsättning m. m...................

Inmurning af angpannorna och öfverhettarna samt

pannmurens beklädnad ....................................

Diverse omkostnader för angpanneafdelningen.........

Kondensationsvattenledning....................................

Vatten- och afloppsledningar .................................

Battransporter och förradskostnader .....................

225,000

8,454

13,410

2,153

878

2,304

2,000

19

71

26

18

57

254,200

91

Elektrisk kraftcentral.

Leverans, enligt kontrakt, af generatorer med konden-sationsanordning, ackumulatorbatteri, instrument-

tafla och ledningar.............................................

Fundament, isoleringsfilt, diverse rörledningar, komplettering af instrumenttafla med amperemätare, profiling samt diverse kostnader ........................

31,390

2,697

49

49

Summa , 577,943 | 26

Kolbod

med kollossningsanordningar och transportbanor.

Kolen lossas ur prâmar vid en för ändamalet anlagd 25.5 meter lang last-kaj vid Mälaren (lig. 37). Denna kaj är byggd för ett framtida vattendjup af 6 meter, för den händelse Mälarens inlopp skulle fa detta djup och sjögäende fartyg säledes kunna direkt lossa vid kajen. Tillsvidare har den af lös lera bestaende botten dock endast uppmuddrats tili — О.з, motsvarande ett vattendjup vid lâgvatten af 4.16 meter. Kajmuren är utförd af betong pâ i

■Я

|g

№.

Fig. 37.

utfylld grusbank nedslagna träpalar. Vid y. y. är till skydd mot isgâng inmuradt ett skift af granit. En betäckningslist af samma material kroner kajens öfverkant, soin förlagts pâ + 6 meter.

Kollossningen sker medelst en pâ kajen uppsatt elektrisk portalsväng-kran, flyttbar for hand pâ ett â kajplanet utlagdt spar. Kranen, hvilken leve-rerats af firman Mannheimer Maschinenfabrik, Mohr & Federhoff, till ett pris af 13,720 kronor, är konstruerad för en nyttig last af 2 l/₂ ton och utrustad med automatisk gripskopa för lossning af kol, sand о. d. samt med vanlig krok för andra ändamal. Dess lossningskapacitet är 20—30 ton kol i timmen.

Koleń tippas i en elektriskt drifven kolkross med samma kapacitet, samt falla fran krossen ned i en underliggande konisk plâtbehâllare af 10

m³ rymd, genom hvars bottenlucka de pâ ett 60 cnirs spar löpande kol-vagnarna fyllas. Efter erhallen last passera kolvagnarna en i sparet inbyggd Stathmos-vag ocb foras medels elektriskt lokomotiv tâgvis in i kolboden, dar de automatiskt lossas. Kolkross och kolbeballare uppbäras af ett om-kring 4 meter bögt betongfundament, bestäende af 4 hvalfbâgar pâ pelare, hvilka ater äro uppställda pâ pâladt underlag. Krossen drifves af en 16 hästkrafters elektromotor och är liksom behâllaren levererad af Nya A. B. Atlas. Kolkrossningen är anordnad med hänsyn därtill, att den mellan kolboden och angpannebuset ledande transportbanan liksom pannornas automateldare ej arbeta med kol i större stycken. Skulle det befinnas ekonomiskt att i framtiden inköpa mera finfördelade kolsorter, kunna krossens tänder uttagas och vagnslastningen likaväl ske pa nyss be-skrifvet satt.

Kolvagnarna äro likaledes levererade af Atlas och kosta per st. 430 kronor. De rynnna hvardera omkring 2 ton kol samt äro konstruerade enligt Hunts-ly pen, d. v. s. deras sidoväggar äro rörligt upphängda i vagns-skrofvets öfverkant och kvarhallas i underkanten genom en regelinrättning. Da regelns häfstang stöter mot en kloss, soin inlägges pâ det ställe, dar kolen skola tippas, öppnas regeln och kolen störta ut at bäda sidor glidande utefter vagnens sadelformiga hotten.

Till kolens lossning och upptransport samt tippning i kolskjulet erfordras förutom kranmaskinisten 3—4 man i pramen, 3 man för vagnarnas växling, fyllning och vägning samt 1 lokförare och 1 bromsare. Transportsparet leder dels till kolboden, dels till den norr om maskinhuset belägna »filter-gatan» och sandtvättningsanstalten. Heia spärlängden är 946 meter.

Det för banans drift använda elektriska lokomotivet är levereradt af Allihänna Svenska Elektriska Aktiebolaget i Västeras tili ett pris af 6,300 kronor och är utrustadt med 2:ne motorer.

Den nu utförda kolboden (fig. 38) är 22 meter lang ocb 20 meter bred samt rymmer med en höjd pâ kollagret af 5 meter 1,540 ton stenkol. Boden är afsedd att i man af beliof förlängas para! left med angpannebuset. Utbyggd tili sarnina längd som detta senare nu har, rymmer kolboden 2,450 ton. Under kolbodens botten finnas anordnade tva längsgaende betongtunnlar, hvilka mynna i en tvärs under boden vid dess västra gafvel anlagd tunnel. Denna fortsälter fram tili angpannehusets vägg. Tunnlarna äro afsedda för koltransporten tili ângpaimehuset. För sadant ändamäl äro inbyggda tva längsgaende och en tvärgaende s. k. »beit conveyors», ändlösa pâ rullar löpande transportband af gummi, drifna af elekromotorer om tillsammans 16 hästkrafter. Genom afstängbara öppningar i kolbodens botten falla kolen pâ transportbanden, af hvilka det sista aflämnar dem tili en i ang-pannehusets sydvästra hörn uppsatt konisk plâtbehâllare af 20 m³ rymd. Den största lutiiingeii pâ transportbandet ini angpanneliuset är ej mindre

än 25°. Frân kolbehâllarens bottenöppning uttagas koleń i man af behof och falla dâ ned i en liten vagn, hvilken är upphängd pâ och rörlig längs ett efter ängpannemurens framkant anbragt spar. Vagnen passerar först en Stathmos-vàg och installes därefter öfver tratten till den eldningsapparat, som för tillfället erfordrar pafy lining. Vagnens röreise astadkommes tills-vidare för hand. Sedan fiera pannbatterier inbyggts och transportlängden blifvit större, kan det mahända befinnas ändamalsenligt att drifva vagnen elektriskt.

Belt-conveyorns band, rullar och andra patenterade inrättningar äro inköpta fran Robins Conveying Belt C:o i Newyork till ett pris af 10,469 kronor. Ofriga delar jämte uppsättning ha utförts här.

Kolboden är uppförd uteslutande af sten, betong och järn. Alla bä-rande konstruktionsdelar, som stâ i kollagret, äro af betong eher järnbetong och ej af blottadt järn, bvilket materiel anfrätes af kolet. Omfattnings-mnrarnas nedre delar äro af grof grastensmur i cementbruk med koppytan af nubbsten. De öfre delarna äro bildade af 11 cm tjocka armerade betong-plattor, stödda af betongkontreforter. Järnkonstruktionen för tak och spar hvilar pâ dessa kontreforter samt mellan dem pâ armerade betongbockar utan diagonalförsträfning.

Sadan har sorgfälligt undvikits, da under diagonalerna lätt bilda sig luftkanaler, som kunna göra tjänst som skorstenar vid fall af själfantändning i kollagret. Man har sökt förebygga lufttillförsel till detta, men anordnat god Ventilation af tunnlarna under kolskjulets hotten.

För betonggjutningen nppsattes en s. k. gravitationsblandare, för hvilken terrängen här lämpade sig, och hvilken visade sig synnerligen använd-bar för blandningar af det slag, som ifragakommer vid armerad betong, dar kornstorleken är nagorlunda jämn.

Kolskjulets omfattningsmurar och kontreforter hafva i allmänhet kun-nat grundläggas direkt pâ leran eller sanden, som här gar ganska nära markytan. Dar omfattningsmuren skär öfver kolskjulstunneln, och för den västra gafvelmurens kontreforter ansâgs emellertid en förstärkning behöflig och gjordes detta medels ett slags betongpâlar, astadkomna pâ följande enkla sätt. Med ett stolpsättningsborr upptogos 20 cm:s liai ned tili fastare botten (2.5—3 meters djup). I halen insattes en järnarmering, hvarefter betonggjutmassa ifylldes. Detta tillvägagangssätt förutsätter naturligtvis gynnsam jordart. De fristâende betongbockarna, som stâ öfver tunnelväg-garna, bäras af dessa. De ofriga stâ pâ vanliga betongpâlar. Pâlarnas längd är 6 meter. Tunnelväggarna äro af armerad betong. Kolskjulets botten är belagd med gatsten, dar nötningen blir störst, i öfrigt med tegel. Taket är tackt med korrugerad plat. Järnkonstruktionen är ritad af verkets ingenjörsbyra och levererad af Bergsunds Mekaniska Verkstads Aktiebolag.

■.♦fti'uvkttVn.

<

...

-

:k,-

i

i h-¹

V.....H

bzJ

'

л

î

s

i

9

.....L*

I

! .

b

i -------

I

h ?

^3

• •-.

Yr

t#

fc

i

>-r.

5?

N

7-

-Г'.ЬЯ

'

!

7-

■—}

!

I%.

I

I

T

- \

!

Ï

1

I

Fig. 38.

Kostnadssammandrag.

Kolskjul och förbindelsetunnel.

Jordschaktning och spantning, 1,756 m³ à 2.51 ......

Gràstensmur, 330 m³ à 12.24.................................

Nubbstensfasad och sockellist, 65 m² à 22.17    ........

Betongpàlar: 12 st. 6 m lânga, 19 st. 3 m lânga.....

Betonggjutning, i kontreforter och tunnlar, 412 m³à 33.04

I omfattningsvâggar (armerade plattor) .................

Puts, äfven i tunnlar .........................................

4,418

4,048

1,441

1,000

38

81

48

17

13,616

1,286

1,622

21

89

16,525

10

Järnarmering i den förstnämnda betongen 15,863 kg. »    DD sistnämnda

3,538

13

4,005 kg.

1,268

62

4,806

75

Golf af gatsten och tegel, satt i grus .....................

Ljusbrunn i tunneln...........................................

Järnkonstruktion för tak och brobanor samt taktäck-

ning med korrugerad plat enligt kontrakt............

Intäckning af gaflarna, insättning af portai- samt iordninggörande af spar och gangbanor...............

Diverse utgifter ...................................................

12,600

1,842

10

700

531

14,442

451

46

57

10

69

48,36G

51

Koltransportanordningar.

Understödskonstruktion under bälttransportören samt

dennas ocb elektromotorernas montering ............

Inmatningstrattar ................................................

Kolbeballare samt koltransportanordningar i pann-rummet................................................

3,844

954

36

08

4,798

44

5,242

33

10,040

77

Lastkaj vid Ekeröfjärden, 25.5 Im.

Muddring, 2,800 m³ à 0.43 ....................................

Grusfyllning, 3,700 m³ 5 l.io.................................

Paining, 245 st. pâlar â 19.70.................................

Spantning, 28 Im ...............................................

Kasun (26 X 3 X 1.5).............................................

Betäckningslist, 35 lm à 29.10 ..............................

Betong, 64 m³ à 24.55 ..........................................

Beklädnadsskift, 35 m² à 35.98

Bättransporter ocb förrädskostnader .....................

Planering ocb diverse ..........................................

Fundament ocb öfverbyggnad för kolkross och vâg

samt montering af desamma ..............................

Spar för den eleklriska kollossningskranen...............

1,208

4.075

4,827

469

1,236

1,018

1,571

1,259

500

1,277

79

48

94

22

15

51

22

58

12

17,444

3,304

OÏ

01

10

Transport

79,931

39

Transport

79,931

39

Permanenta spâranordningar.

Terasseringsarbeten ............................................

Viadukten närmast sjön af 130.5 m total längd eller 7 spann träviadukt à c:a 4 m vidd, 11 spann d:o à c:a 8—9 m vidd, 1 spann järnviadukt à c:a 10.6 m vidd.

Grundgräfning......................................................j

Paining (virke tritt), 95 st.....................................

Stenarbete............................................................!

Betong, 62 m⁸ à 22.15 ..........................................

Trä- och mälningsarbete, inkl. materiel...................

Smide tili d:o ......................................................

Ktt spann af I-balkar ..........................................

Viadukt vid kolskjulet af 6 spann järnviadukt à c:a 7 m med landfäste af sten samt pelare af betong, försedda med socklar af nubbsten

Grundgräfning......................................................j

Grastensmur, 38 m³ à 10.00 = 380, 60 m³ à 20.00 = |

1,200, 16 m³ à 30.oo = 480, lister 250 kr............!

Nubbstensfasader med bakmur, 20 m² à 15.75.........

Betong, 17.4 m³ à 20.70 .......................................

Järnarbete med mälning.......................................

Öfverbyggnad bestäende af räls, syllar, ballast samt

stationsanordningar med växlar och signaler ......

Anordningar för elektrisk drift..............................

Sänkning af vägar och divei’se omkostnader............

Bättransporter och förradskostnader .....................

2,878

89

437

622

4,109

1.373

3.346

540

425

60

2,310

315

360

960

45

86

81

53

68

38

10,855

4,005

6,274

8,747

1.265

600

71

39

40

31

34,626

70

Summa | 114,558 09

Afloppssystem.

Fein skillda system af afloppsledningar äro anordnade.

System I. Ej förorenadt vatten. Fran bräddafloppen i filtrerna, luft-ningsanstalten och den s. k. fördelningsbrunnen för Mälarevatten ga aflopps-ledningar, som förena sig med aftappningsledningar fran samma anlägg-ningar samt med afloppen frân renvattenbehâllaren och fran hufvudtryck-ledningen, till ett system. Till detsamma liöra äfven nägra regnvattenbrunnar pa maskinhusets södra sida. Hufvudledningen för systemet utgöres af en 150 meter lang 0.6 m x 0.8 m betongkulvert, som har en afbördningsför-maga af e:a 500 sekundliter och som, efter att ha passerat en vattenlâs-brunn, vaster om vagen fortsättes af ett öppet dike till Mälaren. Kulverten är beräknad endast för de 6 första filtrerna. Vid utvidgning därutöfver maste en ny hufvudledning läggas och väljes da lämpligen en sträckning, som mynnar nt i gränsdiket mellan Norsborg och Sturehof.

System II. Förorenadt veilten, Afloppsledningarna frân alla inom verket belägna bostäder, frân sandtvättarna samt ledningarna frân utslags-ställen för ur sanitär synpunkt misstänkt vatten i maskinstationen äro sam-manförda med de ledningar, som afleda kondensationsvattnet frân saväl pumpverk som elektricitetsverk, till ett system. Till systemet höra ocksa regnvattenbrunnarna pa maskinstationens västra, norra och östra sidor, hvilka af kostnadshänsyn tillkopplats detta system.

Hufvudledningen för systemet utgöres af en 0.4 m x 0.5 m betong-knlvert, soin ligger i lutning 1 : 125, hvilket gifver en afbördningsförmaga af 205 sekundliter. Kulverten börjar vid den punkt, dar ledningen för bo-städerna förenar sig med ledningen frân sandtvättarna, och är 396.7 meter lang. Pa sträckan frân nyssnänmda punkt och nedat är skillnaden mellan max.- och min.-vattenmängd nämligen högst hetydlig och ovalformen af liänsyn tili själfrensning nödvändig.

Max.-vattenmängden är :

frân 5 sandtvättar i gang.................................

kondensationsvatten frân 6 pumpar ...............

»    »    »    4 angturb. dynam.

81 sek.-liter

84

40

205 sek.-liter

Om ett störtregn skulle komina till, blefve ökningen 28 sekundliter. Därför är i den vattenlàsbrunn, som de förenade kondensationsvattenled-ningarna frân pumpverk och elektricitetsverk passera, innan de förenas med kulverten, anbragt ett bräddaflopp, hvaröfver 30 sekundliter afhördas tili ledningen i system III, när maximivattenmängden växer tili 233 sekundliter.

Kulverten mynnar nu ut i en brunn, frân hvilken en 85 meter lang 38 cm:s rörledning med cirkulär Sektion leder den kortaste vagen ut i Mälaren. 38 cm:s ledningen är äfven utlopp för system III och ligger pâ ett därefter lämpadt djup. I framtiden, när Ekeröfjärden skali användas tili vattentäkt, hör kulverten fortsättas med en 0.6 m X 0.8 m ovaltrumma i lutning 1 : 300 tili en punkt i Mälaren nedströms om Tornudden (ungefär vid den s. k. parkbryggan i Norsborgs park).

System III. Detta system utgöres af en enda 23 cm:s ledning i lut-ning 1 : 200, som egentligen är afsedd att göra tjänst som dräneringsledning för den djupa rörgrafven i maskinstationen. Den mottager dessutom vatten frân ett par utslagsställen för skäligen oskadligt vatten i maskinstationen,

aftappningar frân

och frân nâgra ângledningar. Rörledningen passerar igenom den förut under system II omnämnda vatten-

lasbrunnen, dar äfven för denna ledning ett vattenlas är inrättadt, och dar den, som ofvan nämnts, understundom kan fa mottaga tillflöde fran system II, samt mynnar nt i samma brunn som kulverten i system II. Den fran sistnämnda brunn gaende 38 cm:s ledningen kommer i framtiden att göra tjänst hufvudsakligast som fortsättning af 23 cm:s ledningen, möjligen äfven som rcgnallo])]) för system II.

System IV. Fran bräddafloppet i mätningsbrunnen är lagd en 60 meter lang kulvert, 0.4 m X 0.5 m, soin slutar i en vattenlâsbrunn med direkt utlopp i ett större dike.

System V utgöres af en 370 meter lang 15 cm:s ledning fran arbetare-bostäderna vid Draget ned i sjön Aspen.

Beträffande arbetet med kloakledningarna göras endast följande erin-ringar.

Alla kulvertrör hafva tillverkats vid Norsborg. Af 23 cm:s ledningen i system III och kulverten i system II hafva de partier, som lago 4.5 meter eller djupare under marken, tillsammans omkr. 150 meter, utförts i ort, för hvilket arbetssätt den förhanden varande jordarten, torr och tin lerblandad sand, särdeles väl lämpade sig. Mellan dagöppningarna togos 8—15 meter. Orten gjordes c:a 0.4 meter i toppen, 0.8 meter i botten och af 1.5 meters höjd, samt stämplades med bockar af 7.5 cm:s plank pâ ungefär 1 meters afstând, inklädda med 25—37 mm:s brader.

Kostnadssammandrag.

К г о ii

Afloppssijstem för ej förorenadt vatten. Kulvert 0.6 m X 0.8 m af 150 m längd.

Rörkostnad ........................................................

Nedläggning och grusbädd under rören ..................

Gräfning, späntning och aterfvllning, 1,005 m³.........

Manhal och vattenlasbrunnar...............................

Bättransporter och förrädskost nader .....................

Grenledningar, aftappningar fran luftningsfiltret och hufvudledningen...............................................

Öppel afloppsdike med vägtrumma ......................

1,956

1,000

1,554

894

150

961

I CD СЛ CC Ci I GC Ci СЛ CO

6,518

898

to GC

c* oo

7,417

09

Afloppssijstem för förorenadt vatten och dränering. 0.4 m X 0.5 m kulvert af 397 m:s längd.

Rörkostnad .......................................................

Läggning ........................................................

2,518

1,165

тН

GO <M

3,684

Transport

3.684

S. 3

7,417

09

Summa

25,534 I 89

Vattenledningsnät.

Ledningar i förbindelse med hufvudledningen tili staden äro utlagda tili diverse brand- ocb spolposter omkring maskinhuset och tiltrerna, tili serviserna vid maskinhuset samt tili administrationsbyggnaden, livilken sist-nämnda ledning är vidare framdragen tili »Villan â Holmen».

Dessutom bafva framdragits vattenledningar tili arbetarebostadshusen vid »Draget» och vid »Hundhamra» tili den i närlieten af de förra byggda nya skolan, tili maskinistbostadshuset, tili Norsborgs hufvudbyggnad, men har kostnaden härför ansetts böra rättvisligen föras under rubrik vattenled-ningens utsträckning.

Den förut omnämnda lägtrycksreservoaren pa berget nordväst om maskinstationen, livilken reservoar tjänstgjorde under byggnadstiden och fortfarande tjänar tili reservförräd, i händelse hufvudledningen behöfver af-stängas, har kostat kronor 5,547: 69. Den rymmer 150 m³, är nedsprängd i berget samt inklädd och tackt med betong.

San dt vättn i n gsan stal t.

För tvättning af den frän Nibbla hämtade filtersanden anordnades en

vattensträlselevator-tvätt, bestaende af elfva Körtings ejektorer, anbragta efter hvarandra.

К г о п о г.

Transport

23 cm dräneringsledning, rörkostnad och läggning

235 Im ............................................................

38 cm provisoriskt utlopp, 85 Im...........................

Schaktning och fyllningför dessa treledningar, 4,372 m⁸

Trätrumma inkl. sänkning, 50 lm ........................

Stenfyllning dârofvanpà .......................................

Manhäl och betongbrunnar, 8 st............................

38 cm ledning frän sandtvätten inkl. gräfning, 46.5 lm 15 cm:s ledning frän arbetarebostäderna (gräfning ge-

mensam med vattenledning), 414 lm ..................

Dagvattensbrunnar och 15 cm:s grenledningar.........

Bàttransporter och förradskostnader .....................

3,684

7,417

09

764

349

5,929

368

238

1,168

610

1,425

1,752

350

16,840

32

A/Joppsledning tili sjön Aspen af 15 cm:s diam. 370 lm ......................

1,277

48

Saiblingen skedde pâ sä sätt, att sanden med vattenstralar pressades genom en vid tvättens inmatningsöppning anbragt sallduk.

Som erfarenheten frân Ârstaviksverken gifvit viel handen, att den i filtren använda sanden endast med svärighet, och i allt fall med liögre kostnad, tvättas medels de Körtingska ejektorerna, inköptes för den perma-nenta sandtvätten en roterande tvättrumma af samma slag som länge med synnerligen godt résultat användts vid Arstaviksverken. Da drifkraften dar är anga, är den ater vid Norsborg vatten ur rörnätet. Ofver trumman är uppsatt ett Peltonhjul, som är förbundet med ledningsnätet oeb medels rem-utväxling drifver trainmans axel. Afloppsvattnet frân turbinen användes tili tvättningen. Pa sadant sätt utnyttjas en del af den energi, som det för tvätten beböfliga vattnet besitter, bvarigenom billig drift erbâlles. Apparaten är öfverbyggd med ett träskjul.

Kostnaden för den först omnämnda ejektortvätten samt för den per-manenta tvättens montering oeb öfverbyggnad ntgör kronor 4,620: 08. Själfva apparaterna äro paförda inventariekontot.

Husbyggnader.

Pâ en vacker höjd mellan maskinstationen oeb lossningskajen är administrationsby g gnaden förlagd. Den är ntförd af vanligt fogstruket Haga-tegel med enkla kalkstenslister oeb orneringar samt inrymmer pâ nedra hotten ett större kontor, ritsal, reservrum oeb 2 laboratorierum jämte brandfritt kassahvalf oeb arkiv samt fotografiskt mörkrum oeb toalett. En och tva tr. upp Annas en lägenhet för verkets förestandare samt en dubletl för biträdande ingeniör. Byggnaden, som är försedd med vatten- och atlopps-ledningar samt elektrisk belysning, är utförd pâ entreprenad af byggmästa-ren Adolf Johansson i Södertälge oeb kostar füllt färdig 64,961: 95 kronor.

Nordost om maskinstationen hafva uppförts dels en maskinistbyggnad af tegel i 2 vaningar, inrymmande 2 lägen heter om bvardera 3 nun oeb kök, dels 2:ne eldarebostadshus af trä *), lig. 39, hvardera innehällande 4 lägenheter om ett nun oeb kök. Alla lägenheter hafva egna ingangar oeb äro försedda med förstugukvistar, tamburer, garderober m. m.

Till bostäder ât sâdana förmän oeb arbetare, hvilka icke med nöd-vändigbet maste bo i omedelbar narbet af maskinstationen, äro uppförda 2:ne byggnader af alldeles lika beskaffenbet som de sistnämnda vid »Draget», i närlieten af Norsborgs gräns mot Hammarby. Härifran liafva aflopps-ledningar dragits tili sjön Aspen.

Kostnaden för maskinistbostaden utgör 21,062: 03 kronor samt för de fyra arbetarebostäderna tillsammans 46,093: 18 kronor.

För beredande af bostäder ât ytterligare en förman och en maskinist är en vid Ekeröfjärdens strand i närlieten af ângbâtsbryggan belägen trä-

■■) Ett ytterligare elylikt är sedermera uppfördt.

villa, a »Holmen», omändrad och inredd tili 2 lägenheter om 3 rum och kök hvardera. Denna villa användes under byggnadstiden till hostad för arhetsbefälet. Ändringen har kostat 1,040: 62 kronor.

Samtliga bus äro försedda med invändiga vatten- och afloppsled-ningar och för hvarje familj äro afdelade trädgardstäppa och potatisland.

Bland mera tillfälliga husbyggnader, som utförts, ma nämnas en marke-tenterihyggnad vid vägskälet mellan Sturehofs- och Norsborgsvägarna, in-rymmande en större matsal, kök samt ett mindre rum, hvilken byggnad numera äfven användes tili handelshod; vidarc fyra af Hellefors hruk leve-rerade flyttbara haracker, hvardera innehällande 1 större rum för 16 man,

tm-,i

и»

5Кг*>аг

r;f"

*%> " V* ^

rf

ft

’’i

gr*

Fig. 39.

samt ett mindre rum for gift förman, uppsatta i skogen intill »Draget»; dessutom âtskilliga provisoriska baracker öster om marketenteriet, samt förradshus, smedjor, virkesskjul m. m.

Lufttorn pä Tomtberget.

Denna anläggning, som bestar af ett pa hufvudledningen tili staden anbragt groft standrör af järnplat, omslutet af en tornbyggnad, tig. 40, har tili uppgift, dels att frän början afleda den i vattnet inmängda lüften, hvilken eljes i den langa, terrängens höjdförhällanden följande hufvudledningen künde ästadkomma farliga stötar, dels att tjäna som bräddaflopp och säkerhets-apparat, därest hufvudledningen afstänges närmare staden, utan att pump-verken förut hunnit stoppas, dels ock att kontrollera ledningens ostörda

funktionerande. Hvarje abnorm ändring i höjdläget hos standrörets v. y. tyder nämligen pa en rubbning i vattenströmmens normala rörelse och manar tili en undersökning af förhällandena. För att följa vattenstandets växlingar är anbringad en elektrisk vattenstandsvisareapparat med ledning tili och visaretafla i maskinstationen. Bräddafloppet astadkommes förmedels en vid standrörets öfverkant anordnad plätlada och en därifrän dragen rör-ledning, hvilken utmynnar i sprängstensfyllningen utanför tornet. Vattnet uppsamlas och afledes af ett nedanför berget beläget lämpligt dike. Luft-

*J

ШПщ

ïî

«s

-4—

Fig. 40.

tornets placering har skett sä, att lägsta anlaggningskostnad erhallits. Därför är (let icke förlagdt närmare bergets topp, ett läge som vid en flyktig gransk-ning mahända kan synas mera berättigadt. Standröret har sin öfverkant pa 1)8.25 m ö. sl.-tr. eller 6.15 öfver hufvudledningens inloppsmynning i Trekantsreservoaren. Denna höjdskillnad utgör nâgot mer an motstandet i hufvudledningen pa motsvarande sträcka, da 579 sek.-liter vatten gä genom ledningen, d. v. s. da 3 st. pumpverk äro i arbete. Dâ i framtiden större vattenmängd skali frampressas eller da, efter anläggning af en ytterligare ledning, nägon Sektion af den ena ledningen afstänges, blir motstandet större och standröret maste da förhöjas. Detta är vid konstruktionen af tornet och dess inredning förutsedt, liksom plats äfvenledes fumes reserverad för en andra ledning och därtill liörande standrör.

Tornets bas är utförd af grasten i cementbruk med tätt hophuggna fogar pâ den synliga delens koppsidor. Ofvanpâ denna del har ntlagts etl isoleringsskikt af naturlig asfalt. Den öfre delen är utförd med yttersidan af nubbsten, fogstruken tegelmur invändigt samt betong däremellan. Ankar-järn af 25 mm:s □-järn bafva inlagts i tornets väggar ofvanför fönster och dörrar. Murverket krönes med en finhuggen list, och ett provisoriskt trä-tak, beklädt med »Ruberoid-papp», afslutar tornet. Med undantag af den finhuggna listen, har all sten uttagits fran ett nagra steg frän tornet befint-ligt stenbrott samt bearbetats pâ platsen.

Kostnadssammandrag.

п о г.

Torn pà Tomtberget.

Mur i tornets bas af 1.2 m tjocklek, till stor del med synlig fasadyta i râkopp, med bakmur dels af granit dels af betong,

176 m³ à 29.85 ..................................................................

Asfaltisolering, 27 m² à 3.85 ...................................................

Granitmur med fasad i râkopp samt tvâ finhuggna lister, bakmur af betong pâ insidan klädd med fogstruket tegel, nederst

glaceradt ..........................................................................

Betong i golf, inkl. slipning ...................................................

5,249

104

6.301

496

Järnbalkar och smide i vâggar och golf....................................

Järnbalkar tili öfversta golfvet, bräddafloppsreservoar med af-loppsledning af plat inom tornet samt stândrôr.....................

657

О О* ! Ю (M h съ

12,151

23

1,900

2,557

95

Fönster..........

Snickeriarbeten Mâlning...........

158

734

140

Yttertak: Arbete

230

Virke.................................

Ruberoidpapp, 120 m² à 1.07

240

128

О CO IO !    I    ^

CO O GO i    t''- I

1,033

599

23

18

ïrappor .....................................

Flottôrrôr.....................................

Âskledare......................................

Stall ni ngsbyggnader ......................

Kôrslor och transporter ................

Sjôtransporter och fôrrâdskostnader Diverse kostnader .........................

477

411

185

643

1,263

500

1,208

18

98

75

94

28

72

Summa 21,031

Gemensamma anläggningar och anordningar.

Elektrisk belysning finnes anordnad i mätningsbrunn, filtrerbassängerr luftningsanstalt, maskinstation, koltransporttunnlar, administrationshus och manöverhytt till den elektriska kajkranen. I maskinsal, elektricitetssal och ângpannerum samt i filtrerbassängernas öfverbyggnader aro anbragta bâg-lampor, i de sistnämnda flyttbara pa hängbanor för lämplig belysning vid rensning af filtrens olika halfvor. För öfrigt sker innerbelysningen med glödlampor. För ytterbelysningen äro uppsatta 9 bäglampor. Belysnings-nätet liksom ledningarna för arbetsöfverföring äro utförda af Allmänna Svenska Elektriska Aktieboiaget.

Till bekväm förbindelse mellan det i plan vidsträckta verkets olika delar är anordnadt ett lokalt telefonnät med genomgäende linier, hvarjämte verket star i förbindelse med rikstelefonens och Stockholms Allmänna Telefonaktiebolags nät.

Under bela byggnadstiden hafva utförts kontinuerliga nndersökningar af de olika vattnens kemiska och bakteriologiska beskaffenhet.

Arbetsstyrkan uppgick tidtals tili 300 man. För ordningens öfverva-kande voro 2 schaktmästare samt förradsskrifvaren beklädda med polismans myndighet. Deras ingripande behöfde dock mera sällan ifragakonnna. Sträng nrgallring nr arbetsstyrkan af mindre skötsamma element fortgick alltjämt. I de tillfälliga arbetarebostadshusen, som med hänsyn tili ordningens npprätthällande endast inrymde bögst 22 man hvardera, hade en för-man för hvarje byggnad uppdrag att öfvervaka de öfriga. Förmannen be-bodde ett särskildt nun och bans hustru ombestyrde vanligen städning o. d. I ändamal att inrikta folkets intresse pa nyttiga tidsfördrif under fri-stunderna anskaffades med bidrag ur stadens kassa idrottsmateriel och uppläts plats för idrottsöfningar, för hvilka ock visades ett liHigt intresse. I stört sedt kan ocksa ordningen under heia arbetstiden betecknas sasom mycket god.

Sammandrag af kostnaderna

för anläggning af Norsborgsverket tili och med den 31 december 1905.

73,476: 25 37,035: 35

Anläggning för tillgodogörande af grundvatten ...........................

Intagsanordningar.............................................................................

Tunnel i jord och berg med nedstigningscliakt samt 130 cm:s

232,363: 96 6,319: 07 16,821: 41

ledning tili mätningsbrunnen...................................................

Damm vid Vällinge...........................................................................

Mätningsbrunn med bräddafloppsledning ....................................

Transport 366,016: 04

Tilloppsledning till filtrerna

Transport 366,01(5: 04

34,087: 49 48,366: 51 10,040: 77 21,524: 11 34,626: 70 7,417: 09 16,840: 32 1,277: 48 21,031: 72 4,742: 40 5,547: 69 5,275: — 64,961: 95 21,062: 03 46,093: 18 1,040: 62 2,865: 89 3,441: 42 1,447: 67 732: 16 4,922: 27 12,722: 22 40,490: 60

3 st. ytvattensfilter...............

Renvattenledning .................

Renvattenbehâllare ..............

Maskinstationsbyggnad........

Maskinutrustning.................

Elektrisk kraftcentral............

Kolskjul och förbindelsetunnel ...................................

Koltransportanordningar..............................................

Lastkaj vid Ekeröfjärden ............................................

Permanenta spâranordningar ......................................

Afloppssystem för ej förorenadt vatten......................

»    » förorenadt vatten samt dränering

Afloppsledning till sjön Aspen

Lufttorn pä Tomtberget .........

Sandtvätt .................................

Lâgtrycksreservoar ..........................................................................

Rörnät................................................................................................

Administrationsbyggnad ................................................................

Maskinistbostad.................................................................................

Eld are- och arbetarebostäder ........................•.................................

Iordningställande af maskinistbostaden pä Holmen .....................

Förradshus ......................................................................................

Reparation ocli inredning af stall ................................................

Tvättstuga..........................................................................................

Smedja................................................................................................

Diverse skjnlbyggnader ..................................................................

Elektrisk belysning och telefoner..................................................

Planering.....................................................................*......................

Kostnader för undersökning af vattnets egenskaper samt ât-

2,680: 29 4,354: 70

11,290: 13

105,281: 72

gärder mot vattnets skydd ......................................................

Sjukvârd och polis ...........................................................................

Baracker, arbetarebostäders underhâll, renhâllning och natt-

vakter.........................................................................................

Arbetsledning ocli ritningar, administration, grödesersättningar ocli diverse .................................................................................

Summa Kronor 1,945,521: 50

Da herrar Nydqvist & Holm äga att uppbära ytterligare 16,000 kronor, sedan den kontraherade garantitiden för pumpmaskineriet den 28 november 1906 utlupit, har den för Norsborgsverket beräknade kostnaden, 1,935,000 kronor sâlunda öfverskridits med ett mindre belopp: 2(5,521: 50 kr. Detta beror förnämligast därpa, dels att pumpmaskineriet i och för sig själft betingade högre kostnad än den beräknade, dels ock att det kräfdes större matt pa maskinhuset än livad det före leveransanbudens infordrande upp-rättade förslaget upptog. Riklig ersättning härför har vunnits genom ma-skineriets bränslebesparande beskaffenbet.

Ш8

|г

Ç3:

IV.

HUFVUDLEDNINGEN

MELLAN

NORSBORG OCH RESERVOAREN VID TREKANTEN.

Oättet för hufvudledningens anordning gjordes tili föremäl för noggrann utredning, emedan kostnaden för dess anläggning utgör en betydande del af hela det nya vattenledningsverkets kostnad och i hog grad beror pa valet af rörsträngarnas antal och genomskärning. I afseende pa rörsträn-garnas antal mäste man fasthâlla, att detsamma bestämdes till minst tvâ, sedan verket blifvit füllt utbyggdt, pa det att nödig reserv i bändeise af rör-brott eller reparationer matte forefinnas. Sä länge Arstaviksverken tjänst-göra ocb vattenförbrukningen icke afsevärdt öfverskrider den nuvarande, kan däremot en rörsträng vara tillfyllest, emedan tillräcklig vattenmängd under sädana förbällanden star till buds frân dessa verk, intill en eventuell skada â Norsborgsledningen binner afhjalpas. Kostnaden för en ledning blir lägre än för tvâ eller liera med lika stor sammanlagd ledningsfôrmâga ty lednings-förmagan ökas i längt större proportion än rörvikten, och kostnaderna för bergsprängning, gräfning, fyllning о. d. blifva jämförelsevis mindre för den enkla ledningen. Dâ vidare en nägot ökad genomskärning icke medför afsevärdt ökade kostnader för det sistnänmda slagets arbeten, och da ett framtida större antal rörsträngar skulle kräfva ökade utgifter för skötsel och underhäll, beslöts, med tagen hänsyn tili vattenledningsverkets väntade snara tillökning, att anlägga en rörsträng, afsedd för framledande af 50,000 m³ i dygnet eller halfva den vattenmängd, för hvilket Norsborgsverket, füllt ut-

byggdt planlades. Nästa uppgift var att bestämma ledningens genomskärning. Härvid maste afvägas â ena sidan det nödvändiga uppfordringsarbetet vid Norsborg, a andra sidan själfva ledningens anlaggningskostnad. Ju mindre genomskärning dess större motstând, dess dyrare pumpningskostnad, men dess mindre kostnad for ledningen, och tvärtom. Resultatet af âtskil-liga profräkningar blef, att den mest ekonomiska hastigheten visade sig vara omkring 0.7 5 meter i Sekunden, i följd bvaraf ledningens genomskärning

Иг

вд

- if

¥-

msssmmmi

/л

1Ж

ятшшш

/у

У/'УУ

/л

Fig. 41. Enkel afstängningsbrunn.

bestämdes till 40 eng. tum eller 1,016 mm. För 50,000 dygns m³ eller vid jämn uppfordring under heia dygnet af 579 sekundliter uppstâr i en sâdan ledning en hastighet af 0.71 meter och ett motstând pâ sträckan Norsborg —Trekanten af 14.2 7 meter, beräknadt efter Hawkleys bepröfvade formel för genom afsättningar i nagon man förträngda rör. Sa länge endast ett pump-verk vid Norsborg användes vid ordinarie drift, blir hastigheten endast ¹/3 af den nyssnämnda och motstandet blott 1, i о meter, det senare uppmätt i verkliglieten.

Den enkla rörsträngen ersättes af 2:ne 1 meters rör vid undervattens-ledningarna. Det ansägs nämligen förmanligast, att pâ dessa svartillgängliga

Ställen redan nu skapa reserv, ocli detta sa mycket mer som sankningen af en andra ledning blef betydligt billigare, om den utfördes i sammanhang med den första, an om den sedermera skulle verkställts för sig.

Ledningens förläggning i plan är vald med liufvudsaklig hänsyn till erhâllande af min sta längd och billigaste gräfnings- och bergsprängnings-kostnad, hvarjämte markens olika värde äfven tagits i betraktande.

För ledningen är i allmänhet en markremsa af 8—10 meters bredd be-höflig. Vid denna bredd fumes plats för 3:ne ledningar och för telefonstolpar

.........

ъ,

щш

ж

-}■

L_

шшш'ттштшт

M'S

ВцЯ

ж ш

Щ

Wvtf^ÎvI

......Х-Л.

fу?:-".-.

'V

т

ж

/1

Щш si :иШ

Fig. 42. Växelbrunn.

m. m. I enlighet harmed ocli med de modifikationer, de lokala förhällanden pä olika stallen kräfva, har expropriation begärts. Denna är ännu ej afslutad. Mellan Norsborg och undervattensledningen vid Fittja är södra ledningen nedlagd, mellan sistnämnda plats och Trekantsreservoaren norra ledningen.

an-

För att vid inträffade rörbrott eller reparationer o. d. ej behöfva af-tappa för stor del af ledningen äro pa 14 punkter insatta 1 meters afstäng-ningsventiler. Vid 7 af dessa punkter äro anordnade s. k. växlar, fig. 42, för anknytning tili en blifvande andra ledning*). Efter dennas tillkomst kunna sâledes vissa distrikt af den en a ledningen afstängas, utan att vattentillför-seln afbrytes. Hastigheten i vidliggande del af den andra blir endast under afstängningstiden ökad. Växlarna utgöras af ett T-rör med a T-armen !!:) Se pi. VI.

bragt afstängningsventil eller lock samt en afstängningsventil pâ hufvudled-ningen a öinse sidor om T-röret. Intill hvar och en af de sistnämnda är insatt ett s. k. manhalsrör, genom hvilket ledningen är tillgänglig för Inspektion m. m. Dylika manhal äro äfven anordnade pa andra lämpliga stallen. Saväl växlarna och de enkla afstängningsventilerna som manhalen äro kringbyggda med brunnar, sä att de ständigt äro lätt tillgängliga. Ventilerna, hvilka samtliga levererats af Bergsunds Mekaniska Verkstads Aktiebolag,

kunna manövreras dels inuti brunnarna medels i hvarje ventil anbragt spärrsock dels — l'ör det fall att brunnen skulle blifva fylld af vatten — fran brunnarnas tak medels vanlig afstängningsnyckel.

I bergskärningar är sprängning redan nu verkställd för en andra rör-sträng tili undvikande af skada pa den nu nedlagda. Likaledes finnes plats

beredd för en andra rörsträng i luftningstornen, i alla ventilbrunnar, i den för öfvergang af Hagatorpsviken byggda betonglädan (se nedan) och i en â Vârby ägor utförd bank mellan km 16 + 132 och 16 4- 246 pi. VI.

Ledningens profil följer i allmänhet, dar berg ej förekommer, terrängens höjdförhallan-den, sa att nägon förändring af markens yta icke förekommer. I bergskärningar, dar marken oftast är af inpediment natur, bar för besparing i bergsprängningskostnaden balanslinien höjts, och nödig isolering astadkommits genom bank-fyllning. Vid korsningen af en höjdsträcka a Vârby ägor strax öster om Fittja bro gafs tillfälle att anordna ett lufttorn af liknande beskaf-

ШШ

-I

• ■;

-|vl

i

ii

WSm

Fig. 43.

fenhet och med samma sjdte som det vid Tomt-berga anlagda, hvarigenom bland annat ytterligare säkerhet för luftcns al-ledande astadkommits. Strax norr om Varbytornet är ledningen förd öfver en djup inskärning i terrängen pâ en af sprängsten utfylld bank, som nyss omnämnts. Väster om Fittja bro är ledningen (tragen öfver en sank ängs-mark och har har mast förläggas i bankfyllning med sin underkant unge-färiden naturliga markens plan. Unge-fär pâ liknande sätt korsas Juringe gär-

MH I I

SS

W-

den Sektion 7 -f 730 tili 8 + 350.

A ledningens uppât riktade krö-kar af skarpare natur äro insatta själfverkande luftventiler af Bopp & Reu-thers i Mannheim konstruktion (fig. 43). A ledningens djupaste stallen äro aftappningar anlagda. Fig. 44 visar typiska anordningar för dylika.

Fig. 44.

En viktig faktor för kostnaden är naturligtvis bestämmandet af den minsta pafyllning med jord, livarigenom god isolering mot köld och värme ma kunna astadkommas. Sedan fiera âr tillbaka hafva utförts fortlöpande nndersökningar af markens temperatur pâ olika djup och för olika slags mark, hvilka undersökningar ske i asfaltrör, nedsatta i olika jordmän och utrustade med termometrar. Luftlagret i rören isoleras Iran ytans lufttem-

зег

Jbclcofolincfrcw.

- lUvj’tcno Uwia.

25*

1Ó

----- Ъ<Л71*р. Л, £ j /ЭМС-tâokï

орлмал Ä 1,/ш. Jjvup

----- '(э&гуцэ. i owo-lätM,

гухлхлл-ал. i? m. djup.

— ♦ — • - öcmjv. /V 1шх à \jm

20'

tj*

г—'

Vf

ii

vNr-'

W.

y.

0'

yowi.

ßbi-

•НИХV)

ap iif

'nia)

)\vn\

JnlV

sXVUX.

o-k(.

'WC’V.

Jcc

-\e

Fig. 45.

peraturväxlingar genom fiera i röret insatta tamponer. Med ledning af dessa undersökningar, hvilka visât, att pâ 1.7 meters djup under jordytan temperatnren. da marken bestar af lera eller grus, haller sig emellan 1.5° tili 14° C, bestämdes ordinarie djupet mellan rörets midt oeb markens yta tili detta matt, motsvarande 1.2 meters pafyllning. Fig. 45 visar en gra-fisk framställning af de under âr 1903 gjorda observationerna.

Rörsträngen i land bestar af 1,010 mm:s eher 40 engelska turns gjut-järnsrör med blydiktade skolörbindningar. Afstängningsventiler och en del formrör hafva dock för lättare utbyte utrustats med flänsskarfvar. Gods-

tjockleken bestämdes i eiiligliet med tyska normalprofilerna liii 24 mm, hvilket är nâgot mindre än vid de inom staden nedlagda 40" ledningarna. Dessa hafva nämligen enligt de engelska normalierna en godstjocklek af 27 mm. Vikten per löpande meter är 608 kg. De raka rörens längd är 3.6G eller 4 meter, alit efter soin de tillverkats i England eller icke. Den senare längden är vid samma pris pr viktenliet mera ekonomisk, alldenstund de dyrbara skarfvarna därigenom blifva lärre. Den är äfven ur andra synpunkter att föredraga bland annat, emedan anledningarna tili de icke ovanliga skarf-

"4-,    >■-

s ■■ : - :

11

HH i

i,

Ml*

i...... .

Fig. 46.

läck orna minskas. Engelsmännen ville emellertid icke leverera de längre rören, i följd hvaraf det engelska fabrikatet ej häller kom tili användning i andra fall, än när priset därpa var sä mycket lägre, att den högre kost-naden för skarfvarna därigenom uppvägdes.

I allt inköptes 10,193,295 kg gjutna järnrör. Af dessa levererade Cochrane Grove & C:o Lim., Midlesbro, genom Willi. Tesch & C:o, Stockholm, 3,107,993 kg tili ett pris växlande mellan kr. 97.64 och 88.33 och Société Anonyme des Hauts Fourneaux et des Fonderies à Pont-à-Mousson genom Fritz Schmidt, Stockholm, 7.085,302 kg till ett pris, växlande mellan kr. 96.4 8 och 85.5 6 al 11 pr 1,000 kg raka rör fritt i prâm pâ anvisade platser i Mâlaren. Formrören betingade natnrligen högre pris, särskildt de, som voro arbetade.

Rören lossades vid vattenledningsverkets lossningsbryggor dels vid Norsborg, dels vid Varby, dels vid Liljeholmsviken. Vid Varby var för ändamalet uppsatt en särskild lossningsanordning, bestâende af en löpvagn af ingeniör Edlings patent, löpande pa en af bockar uppburen balk, och drifven medels ställinor af en fotogenlokomobil. Vid Liljeholmsviken skedde rörlossningen medels en vridbar kran, äfven den drifven med ställinor af en fotogenlokomobil, hvilken för öfrigt jämväl tjänade tili alt drifva en öfver sjön Trekanten för

r# к

[Ш

Wj ;’

'Лк

Fig. 47.

reservoarbyggnaden anlagd linbana (se nedan). Efter ankomsten profvades hvarje rör — utom de oregelbundnare krokrören o. d. — i för ändamalet uppställda rörprofningsmaskiner (frân Dehne i Halle och Ropp & Reuther i Mannheim) med ett vattentryck af 12.о atm. De spräckta rören afskuros med särskilda maskiner, hvarefter den aterstaende oskadade delen profvades. Sedermera utkördes rören pa särskildt konstruerade fordon tili arbetsplatserna. Härvid hade man räknat med att under vintern 1902—03 kunna pa slädföre forsla rören ända fram till en del annars svartillgäng-liga arbetsplatser. Men denna beräkning slog fei, i det föret nästan heit och hallet uteblef. Följden blef, att atskilliga väganläggningar ocb förbätt-

ringar maste företagas, och att en del af rörtransporten maste ske pa ut-lagda Decauvillespar inellan de tillgängliga körvägarna och rörgrafvarna, hvilket afsevärdt ökade kostnaden.

Rörens nedläggning och inriktning underlättades genom bockkranar, löpande pa längs rörgrafven utlagda spar (fig. 40). Till stöd för den lervalk, inom hvilken hlyskarfven göts, användes en grimma af vinkeljärn, som spändes om röret. Blyet värmdes i lätt llyttbara ugnar medels s. k. primus-

PC'

t!

Kl,-' я

lit-

Fig. 48.

kôk. Ugnen inställdes öfver hvarje skarf, lig. 47, hvarefter det smälta hlyet aftappades ur degeln genom en bottenventil, direkt i skarfven. Modellen till dessa blyugnar erhölls frân The Smith Manufacturing C:o, Newark; seder-mera tillverkades de ofriga â vattenledningsverkets verkstäder. Samma firma levererade âfven de vid hufvudledningens utfôrande anvanda rördiktnings-maskinerna (fig. 48). Dessa drefvos medels komprimerad luft, hvilken alstra-des i kompressorer, drifna af fotogenmotorer och monterade pâ samma vagn som dessa. Rôrdiktningsmaskinerna, som âfven kunna drifvas medels ânga, hestâ af en liten snahbgâende hammare rörlig rundt om skarfven och kvar-liâllen af en om röret lagd grimma samt stödd af friktionsrullar, som löpa bakom rörskons förhöjda kant. Dessa maskiiier hafva gjort synnerligen god tjänst. Visserligen astadkomma de ingen minskning i kostnaden för dikt-ningsarbetet, men i stallet medföra de en bögst afsevärd snabbhet i rörlägg-ningen ocb viktigast af all t, de gifva säkerhet for att skarfvarna, äfven pa andre sidan af de stora rören, dar lianddiktningen, särskildt i vattensjuka grafvar, är ytterst besvärlig ocb sväröfvervakad, blifver füllt tillfredställande. Detta har nogsamt gifvit sig tillkänna vid detta arbete. Atskilliga skarf-läckor hafva, sedan ledningen nagon tid varit i bruk, yppat sig, men alia pa de Ställen, dar, i brist pa tillräckligt antal maskiner, diktning för band mast tillgripas. Diktningsmaskinen bar äfven visât sig kunna med fördel an-vändas vid diktning under vatten.

Stor omsorg har nedlagts pa de stora rörens sakra underbäddning. I lös mark hafva anbragts rustbäddar, hvilkas sammansättning växla med grundens beskatfenhet och belastningens storlek. Pa den förut omnämnda sanka ängen väster om Fittja bro bar utfyllts en 1 meter mäklig och 8 meter bred bädd af groft knapergrus, pa hvilken ledningen sedermera lagts. 1 berg äro underpallningar af plank anbragta. Det bar visât sig att dessa pa nagra stallen sammanpressats af den stora tyngden, sä att röret tagit skada mot uppstâende bergnabbar. I närheten af Varby hafva af denna anled-ning tre rörbrott uppstatt. Vid anläggning af en ny ledning hör uppmärk-samheten riktas pa detta förhallande, och alla uppstâende bergpartier noga afjämnas, hvarjämte pallningarnas antal eller höjd mahända torde böra ökas. I de lösare lagren bar däremot intet rörbrott uppstatt, hvilket anger, att de dar utförda grundförstärkningarna varit lullt betryggande.

Vid en sä grof ledning som den ifragavarande maste atgärder vidtagas jämväl mot de förskjutningar, som vid skarpare, med krokrör astadkomna böjningar i vertikal eller horizontal led bota att uppstâ tili följd af den pa sadana stallen verbände sidoresultanten af det invändiga vattentrycket. Sa-lunda hafva plintar af murverk (betong eller grasten och tegel i cementbruk) anlagts mot samtliga at sidan eller nedat riktade krokrör, hvarvid skarfvarna dock i möjligaste man lämnats atkomliga genom utsparningar i mur-verket. För undervattensledningarna vid Fittja bro hafva de krokrör, som förmedla öfvergangen mellan de i vattnet nedgâende rören ocb landlednin-garna, förankrats medels grofva järnbojor, fästade i murverk.

Dar ledningen västerifran stiger upp mot Tomtberga- och Varbytornen i lutningar af ända till 1 : 2, hafva i berggrafvarna pa hvar 8:de—15:de meter anlagts tvärnmrar, bvilka hafva till syfte dels att bindra fyllnin-gens förskjutning och bortspolning, dels att upptaga en del af rörlednin-gens tyngd, för hvilket senare ändamal bring rören lagda bojor stödja mot murarna.

För att i bändeise af rörbrott vid korsningarna af allmänna landsvägen förhindra vägbanans totala förstöring är ledningen pa dessa punkter om-

по

gifven af murar, täckta af betonghvalf, eller midt i vägbanan förbundna med en tvärmur. Denna senare anordning afser att atminstone skydda ena väghalfvan mot ntspolning.

Nödiga anordningar* för de förutvarande vattenafloppens obebindrade korsning af rörlinien äro utförda. Pa flere stallen har detta belingat an-läggning af murade trummor, af bvilka dubbeltrumman vid Värbybäcken af granit och betong pâ pâlar (km 5 + 620) samt den vid Hökmossen af

Là

,_*Ą

*•

U fe.

м-л

:

111: Z

Fig. 49.

granit och betong (km 12 + 965) äro de största. Pâ Juringefälten hafva betydande bäckomgräfningar verkställts för att undvika fiera korsningar med den s. k. Juringebäcken. Vid km. 8 + 55 har förbindelsen mellan det söder om den i bank lagda ledningen varande vattenomradet ocb den norr om densamma omgräfda Juringebäcken astadkommits medels en sifonled-ning, bestaende af tva armerade betongbrunnar, en pâ hvardera sidan om rörlinien och däremellan tvänne 40" gjutjärnsrör.

Bland mera anmärkningsvärda arbeten ma följande närmare om-nämnas.

ЩЩГ

ï>

-p

ТУ*

ï -h*

Y '*"1

Ж:

lij

QjC4s-

1.P 0 :•: K;:

„J

-<«•

[fcrî==2=E

—-----p-T

-

--J /♦«--^

• nu

ł ГКГ» 1>ТЧ Ди—WT- Г -t-iyi

ï FTP

8-—-4P

1 Kl [

~K/' /cnr'A-Jtvtoya

I üf' il

ne *0

lit

V'.J

L!

Ą.⁴

•    » .. ■■■ . 'V ■

te

-    ?    *    ‘S'    ¹ V т i т~.~

- -.уż.:-"-.S

■Jt

r-p

■u

Yy

Я»

JSr

' Vv

r* •’

pii—Il

a*

*n

P"

ÏS2Ü5S

Oi"

■rtłC.

ШЬ-у

.'ĆP

Fig. 50.

Ill

Undervattensledningarna vid Fittja bro.

Vid tiden for uppgörande af det förberedande utkastet fanns ännu vid Fittja en fast bro öfver Albysjöns utlopp i Mälaren, till följd hvaraf led-ningen dar tänktes förd öfver vattnet. Men innan det utarbetade förslaget kom till stand, hade en farled upptagits genom Alby- och Tullingesjöarna till Hamra, och bron vid Fittja ombyggdes till svängbro. Det blef da nöd-vändigt att vid Fittja bro nedlägga undervattensledningar. Dessa künde lämpligen förläggas strax norr om den nya bron, dar stränder och hotten hestodo af groft grus.

Fig. 51.

Sedan under âr 1902 iitfyllning af grus skett norr om västra brofästet för att fa stöd för den paining, som dar maste verkställas, utfördes under början af âr 1903 pâlningen pâ bada sidor om far-leden tili grund för de landfästen och ventilkam-mare, som skulle anläggas, för ledningarna och för de bâda pâlok, som skulle tjäna till underlag för de uppgâende rörändarna. Pâlningen, som afsevärdt iorsvarades af en mängd stenblock, hvilka vid den gamla brons rifning nedvräkts, skedde medels angkraft. Sedan bottenrännan för ledningarna af-jämnats, byggdes landfästena och ventilkammarna, lig. 50, af pâ yttersidorna delvis stenklädd betong i kasuner. Vid arets slut voro desammas undre delar färdiga samt rör och ventiler delvis insatta i kamrarna. I början af âr 1904 uppsattes ställningar och öfriga anordningar för rörens sänkning. De tva ledningarna besta af helvällda Siemens Martin-rör af 1 m inre diam. och 10 mm:s godstjocklek, förbundna medels lösa vingflänsar och skruf-bultar (fig. 51). Tätningen i skarfvarna astadkonunes medels kautscliuk med messingsinlägg. Rören, som levererades af W. Fitzner, Laurahütte, profvades vid ankomsten tili Varby med vattentryck, sjösattes, tätade med lock i bâda ändar, och fördes tili arbetsplatsen, dar de upphissades i ställ-ningarna, sammanfogades och upphängdes i de i ställningarna anbragta skrufvarna, medels hvilka sänkningen skulle ske. Dessa skrufvar hafva en yttre diameter af 55 mm och en stigning af 15 mm samt hafva användts vid nedläggning af samtliga under de senare aren utförda undervattensledningarna. De medgifva en stadig och fullkomligt regelbunden sänkning och medföra salunda en stor trygghet mot rubbningar i ledningens form och i skarfvarnas täthet under sänkningen. Efter hopfogningen profvades bâda ledningarna med tryckluft af 8 atm. spanning. Detta sätt att profva dylika ledningar har pâ senare tider användts i Stockholm i stallet för den förut brukliga vattenprofningen, hvilken ställde stora fordringar pâ

ställningarnas styrka till följd af vattenmassans betydliga vikt. Den norra ledningen visade sig füllt tat, men pa den södra upptäcktes nu en obetydlig otäthet i godset pa det östliga uppgaende röret. Da det var omöjligt att inom rimlig tid och före sjöfartens början anskaffa ett nytt rör, och da feiet icke var afsevärdt, inlades i röret en otätheten täckande plâtring, livilken tätades med bly pa vanligt satt. Ett förnyadt tryckprof angaf, att utvägen lyckats och ledningen blifvit fullständigt tat. Sedan rören därefter bestrukits med varm asfalttjära och tili skydd mot nedfallande föremal pa öfre halfva

Л.-

Fig. 52.

ytan försetts med beklädnad af 7.5 X 10 cm:s sparrar, sänktes bada rören den 18 mars 1904 ned pa sin plats (fig. 52), hvarefter de kling- och öfver-lylldes med grus. Därpa skedde hopkoppling med landledningen, komplettering af kamrarnas öfverbyggnader, anläggning af duc d’alber och andra skydd mot trafikerande fartyg m. m., hvilka arbeten voro färdiga under sommaren 1904.

Vag- och Vattenbyggnadsstyrelsen hade först föreslagit, att ledningarna skulle nedläggas pa ett djup af 7.о meter mellan deras öfverkant och lag-vattenytan i Mälaren. Da man ansâg, att en sâdan föreskrift skulle med-föra onödigt stora kostnader och icke künde motiveras af den sjöfart, som künde väntas uppstâ i ifragavarande sekundära faded, anhöll man om Kungl.

Maj:ts tillstând att nedlägga ledningarna pâ alienast 4.8 6 meters djup under lâgvatten, räknadt frân ledningarnas underkant, med förbindelse for Stockholms stad att ändra ledningarna, därest större djup i framtiden skulle er-fordras. Detta medgafs ock, men i Knngl. brefvet blef föreskriften sä for-mulerad, att matten hänfördes till ledningarnas öfverkant. Kören blefvo emellertid beställda enligt det förra mattet, men i sista ininuten upptäcktes den olika formuleringen i Kungl. brefvet. Da detta mäste âtlydas, gällde det att med tillgängliga gjutna rördelar âstadkomma det djupare läget, hvilket äfven lyckades. I följd häraf hafva ledningarna fâtt en form vid land-fästena som visserligen praktiskt taget är utan olägenhet, men som annars varit svarförklarlig.

Öfvergängen öfver Hagatorpsviken strax öster om Fittja bro.

рЩЕ

о-

Fig. 53.

Förslaget upptog här en grusfyllning i den lösa hotten sasom underlag för rören. De detaljerade borrningarna visade emellertid under ett mellan-liggande nägot hardare lager ett sä stört djup tili fast hotten, att nöjaktig säkerhet mot sättning i en utfylld grusbank icke künde förväntas. Till följd häraf beslöts att draga ledningen öfver viken pâ en af pälar huren plattfonn. För vinnande af nödig isolering borde plattformen uppbära en jotdfylining, hvars vikt begränsades genom dess inneslutande inom vertikala väggar (fig. 53 och 54). Dessa väggar ut-fördes i form af armerade betongsköldar, uppställda pâ längsgaende, â plattfonn utlagda stenskoningar och anbragta mellan vertikala vinkeljärnstandare, hvilka vid foten fästats i nyssnämnda stenskoning. De sammanhâllas i ledningens tvärriktning medels rundjärns-stag ocli U-balkar. Denna konstruktion, i hvilken järn och betongdelarna kunna fritt utvidgas och sammandragas vid temperaturväxlingar, valdes i st. f. en träkonstruktion med hänsyn till dess större motständskraft ur alla synpunkter. De icke atkomliga järndelarna äro ingjutna i cernent. Pälarna ga ej ned tili fast botten, som ligger ända tili 52 meter djupt under m. V. y., utan nedslogos med angkran tili dess de sjönko 3 cm för 750 kg:s hejare med 1 meters fallhöjd. Vid öfvergängen frân den pâlade delen tili de naturliga stränderna, som äro af tämligen lös beskaffenhet, inlades plank-bäddar, skjutande 10 meter innanför strandlinierna och utanför hvilande pâ

pâlningen. Viel västra stranden har dock en mindre sättning förmärkts, bvilken dock icke medfört nagon fara för ledningen. Fyllningen i ladan utgöres af fin sand, beklädd med grässadd matjord.

V4

Fig. 54.

Lufttorn vid Vârby.

Denna anläggning âr i hufvudsak af samma konstruktion som den fond beskrifna â Tomtberget vid Norsborg belägna. Dock hafva de lokala för-hâllandena föranledt nagra modifikationer.

ir

Fig. 55.

Vid bergsprängningen för tornets grundläggning fann man, att det kupol-formiga bergparti, intill hvilket bygg-naden skulle förläggas, var genomskuret af en mot horizontalplanet nâgot lutande sprickgâng, som medförde fara för den sâlunda lösa kalottens afglidande. Denna kalott befästes därför först med järn-dubbar, och tornets grundmurar upp-fördes sedan med starka kontreforter

för att motverka en eventuell pâkân-ning frân sldan. Ofvanför grundmuren, som utförts af sprangsten i cement-brùk, uppmurades tornet af Vätögranit med .bakmur, i bottenvâningen af betong, i öfre vâningarna af tegel. Bjälklagen äro af cementbetong. Brädd-afloppsröret frân cisternen vid standrörets öfre mynning slutar omedelbart utanför tornct och fortsättes först af en betongtrumma och sedan af ett utefter den branta bergshittningen mot vaster anlagdt stensatt öppet dike, hvilket i sin tur mynnar i ett tili Varbybäcken ledande dike, som endast har en mâttlig lutning. I vecket mellan dessa bada diken har byggts en murad skal med öfverfallsdamm för dödande af den stora lefvande kraft, det utför branten störtande vattnet besitter. I tornet är uppsatt en själf-registrerande vattenstândsvisare, som dock icke försetts med fjärrledning. Det har nämligen ansetts lämpligt, att den vid Fittja bro boende vakten dagligen maste vara nödsakad besöka tornet för att ombyta det papper, â hvilket vattenstandsvariationerna upptecknas, livarigenom samtidigt dag-lig tillsyn utöfvas.

Vaktstugor.

Yid Fittja bro och intill växeln vid Kräkvik (km 5 och 10) äro upp-förda vaktstugor af trä, hvardera inrymmande 2:ne rum och kök, af hvilka det ena rummet afses för telefonapparater och för befälet, i händelse det vid inträffande rörbrott i närheten behöfver vistas nâgon tid pa platsen. Yid Fittja bro äro källare anordnade under bvggnaden. Vid Kräkvik har källare anordnats i sammanhang med växelbrunnen. Pa det förra stallet har raed-tagits ett omrade vid sjöstranden för upplag af reservrör m. m. och för er-hallande af plats till lossning af materialier, som anlända sjövägen.

Fittjavakten har tillsyn öfver ledningen mellan km. 4 och 7, Kraks-viksvakten samma aliggande beträffande sträckan mellan sistnämnda punkt och km 14. Ledningens öfriga delar öfvervakas dels frân Norsborg dels af reservoarvakten vid Trekanten.

Tillfälliga byggnader och arbetareförhällanden.

Â för ändamalet förhyrdt omrade vid Varby anordnades förut om-nämnd brygga och lossningsanordning för rör, smedja, förrädshus, rörprof-ningsanstalt med vattenreservoar och pump, rörupplag m. m. Vidare för-hyrdes dels stallrum dels ett stenhus intill Fittja bro, i hvilken senare bygg-nad inrättades kontor, förrad och en del bostadsrum för förmän och arbetare.

För beredande af ytterligare bostäder at förmän och arbetare för-liyrdes dessutom en del af byggnaden vid Snickarekrogen under Vârby, dar plats bereddes för 24 man och 1 förmän. Vidare uppfördes 2:ne baracker en vid Sadelmakaretorp och en vid Herrängen, hvardera med plats för 32 man och en tillsyningsman. Dessa baracker blefvo efter arbe-tets slut 1904 försalda. Vid Kämptorp anlades ett marketenteri, dar de i närheten arhetande lagen künde erhalla varm mat.

Ordningen inom arbetsstyrkan, som tidtals uppgick tili 325 man var i allmänhet mycket god, men omsättningen var vid dessa arbetsposter ganska lifljg.

Arbetena pä bufvudledningeii togo sin början den 2 januari 1902 och voro afslutade under sommaren 1904. Vid midsommartid sistnämnda ar var ledningen fullständigt hopfogad, hvarefter den sektionsvis fylldes med vatten fran Trekantsreservoaren och profvades med manometerafläsningar samt upprepade ganger utspolades. Sedan nagra mindre brister afhjälpts, iakttogs läckningen i och för beräkning af uppfordringsmängden vid pump-verksprofven, ocb visade sig denna endast utgöra 0.2 7 liter i Sekunden, ett résultat, som för en 15,767 meter lang ledning af 40" genomskärning maste anses vara synnerligen tillfredsställande. Sedermera bafva visserligen nagra läekor uppstatt, men ej Hera an hvad för en dylik anläggning maste anses höra tili det normala.

Kostnadssammandrag.

К г о п о г.

Hiifvudledningen :

Heia längden inki. undervattensledningen vid Fittja, 15,766.9 meter.

Jordschaktning i rörgraf inklusive spântning och

âterfyllning, 73,882 m⁸ à 2.07    ........................

Jordschaktning i sidotag för âterfyllning af rörgraf i berg, 78,546 m³ à 2.00 ...........................

Arbete för bergsprängning, 22,258 m³ à 6.50.........

Material (dynamit m. m.) för d:o à 1.34...............

Kostnad för rör och rördelar.............................

Lastning, lossning och prämtransport..................

Tryckprofning af hvarje rör ..............................

Utkörning af rören frän lossnings- tili arbetsplatsen

Läggning och diktning.......................................

Ställningar och rälsspar ....................................

Transport af materialier....................................

Vattenlänsning och diverse.................................

Grundförstärkning med grusbädd eller rust .........

Bank vid Värby, km 16.13 2 tili 16.246 ...............

Stödmur vid Tomtbergstornet ...........................

Murstöd i berggrafvar med stark lutning samt bakom skarpa krökar i plan .............................

152,742

162,079

144,814

29,801

868,619

26,161

20,664

45,940

70,880

12,155

8,086

20,890

21,131

2,664

2,397

5,559

00 СЛ O ; O tf^OO 050 СДЮ 05    0    05    <1

СЛСЛОО ОЭ^«^ОЮ-*1еОь-*аэ ^О С0

314,821

174,615

1,113,103

82

37

97

Transport

30,753 22 1,633,294 I 38

К г о п о г.

Transport

1,633,295

38

Trumma vid Sektion 5,674, 0.9 X 0.9 »    »    »    13,026, 1.8 X 1.0

2,908

3,671

55

22

Diverse mindre trummor.....

Träskoning af diken ............

Sifonledningar i diken .........

Vägundergängar ..................

Omläggning af Juringebäcken

3,478

1,720

1,734

23

11

65

13,512

8,524

3,759

76

11

28

En växelbrunn för liggande Inckor vid Norsborg :

Brunnen ...............

Luckor och rördelar

3,569

3,621

81

94

7,191

75

4 st. växelbrunnar för staende luckor:

Brunnarna ..........................................

Luckor och rördelar.............................

31,071

19,709

75

24

50,780

99

7 luckbrunnar:

Brunnarna ............

Luckor och rördelar

32,907

15,568

09

14

48,475

23

Luftventiler med brunnar:

10 st. brunnar...................................................

Automatiska luftventiler samt trevägskranar ......

Diverse aftappningsledningar samt 15 st. aftapp-ningsbrunnar af betong .................................

8,157

1,624

29

90

9,782

20,934

19

87

1,796,255 56

Undervattensledning vid Fittja med växelbrunnar:

Muddring och schaktning .................................

Utfyllning........................................................

Rörkostnad, 66.7 2 m (enkel längd) à 117 kr.......

Profiling, uppläggning af rörsträngarna samt deras

sänkning .....................................................

Ställningar därför ...........................................

Skyddsbeklädnad â rören .................................

Paining för växelbrunnar och landfästen ............

Betonggjutning för d:o

Stenskoning och portaler............

Rördelar och afstängningsventiler Planering och diverse ...............

3,175

1,590

7,801

1,705

4,523

1,665

d:o

15,014

7,482

4,151

16,632

1.607

77

84

47

59

92

61

70

77

03

10

15

65,350 95

Öfvergang af Hagatorpsviken:

Pälar

7,093

74

Transport

7,093

74

1,861,606 51

К г о п о г.

Transport

Hammarband och dubbel plankbädd

Stenskoning ...................................

Sköldar af betong ..........................

Järnkonstruktion .........................

Jordfyllning öfver rören .................

Stalin ingar och diverse....................

7,093

4,633

3,552

2,183

6,131

2,535

2,093

74

1,861,006

51

07

88

18

59

85

64

28,223

95

Torn pâ Vârbyberget:

Bergsprängning ................................................

Grâstensmurverk i grund- och stödmurar............

Betong med järninlägg.......................................

Granitmur med facad i rakopp och hakmur af tegel

Bjälklag och inredning.......................................

Registreringsapparat ..........................................

Rörledning für d:o ..........................................

Bräddafloppsanordningar....................................

Terassering och planering .................................

Transporter och diverse ....................................

Vaktstuga vid Fittja ..........................................

D:o

Krakvik

Baracker och skjul m. m..................................

Husflyttningar...................................................

Planering och afputsning....................................

Grödesersättningar.............................................

Polis och sjukvard .........................................

Liniens renstakning ..........................................

Arbetsledning och diverse ................................

Renspolning af ledningen samt diverse reparatio-ner a densamma m. m.................................

Summa

1,336

3,572

885

11,162

2,226

677

1,686

5,154

3,377

7,038

57

85

30

78

41

64

10

10

33

6,290 17 5,885 07

37,586

12,175

03

24

12,011

896

10,323

7,555

9,128

278

72,408

16,677

79

25

40

33

13

10

98

04

129.279 1 02

- ; 2,068,870 ! 75

Da kostnadsförslaget slutade pâ ett belopp af 2,430,000 kronor, har en besparing uppstatt af 361,129.25 kronor, hvilken i hufvudsak far tillskrifvas den omständigheten, att rörinköpen künde uppgöras tili afsevärdt lägre pris än de beräknade.

Expropriationskostnaderna för den behöfliga marken äro ännu ej fast-slagna, men ingä icke i kostnadsberäkningens nyss anförda slutsamma.

к

ßt

/

'• /

f

4

Ü

у

t

я

i

WA

мм

т

-

i

Г

;

Г

e

“ ~ '

,,,,, „ ,

к

*

Кк

V

Vr

AZA

TVÂRSEKTÎON.

Tą:

i

4-1

Г

{

■\

LÄXGDSEKTIOX.

a

J!

rTTA £

__Il lî

.

Fig. 56.

TREKANTEN

I

А

\1

и-

i}

VID

г

v;

Й’Чй

«'Ж

ai

I

(

;

.

£!

-‘д

“/

’i

, ^ ^

я

/. и~т

■

iililÜlj

а

н

:!

и

-

RESERVOAR

У

w,

т

ä > dk

у; Ч- : -    \ ,

ч

.

i jf

•jf

: I PIT

PLAN.

vidTREKANTEN

fj ФШ№г

Fig. 57.

i-w

••i4&

§•

mi «

RESERYOAR

•I

1111......1 I

• ■ - '    ЪГЯ7 ■

;'Л' ,’.ЛУ

ГуГл «

"■'Y

jjJë

(f i

THRS3

;г -

'4'

■ fiV

■

'!

;

V.

RESERVOAREN VID SJÖN TREKANTEN.

erget »Utsikten», sydväst om sjön Trekanten vid Liljeholmen, är syn-nerligen väl lämpadt för anläggning af en liögreservoar ocli hade kanske kommit till användning, äfven om det nya vattenledningsverket icke förlagts yäster om staden. Da sä skedde, var fragan afgjord. Berget hade en tämligen jämn liögplata, belägen pa omkring 60—63 meters höjd öfver slusströskeln. Här künde nedsprängas en reservoar med h. v. y. pa + 62, d. y. s. omkring 6 meter öfver de förutvarande reservoarerna, i Arstalunden. Detta högre läge gifver atminstone under vissa lider pâ dygnet de liogst l)elägna stadsdelarna ett icke obehöfligt tillskott i tryck. Platan medgaf ett ytinnehâll för reservoaren af omkring 6,000 m². Aterstod att bestämma dess rymd. Sasom förut omnämnts, skali vattenuppfordringen vid Norsborg fortgä dygnet rundt, hvarigenom minsta matt och lägsta anläggningskostnad er-hallits för pnmpverk, filter, hufvudledningar m. m. Mottagningsreservoaren maste salunda kunna utjämna de ojämnheter i stadens vattenförhrnkning, hvilka äga rum under dygnets lopp. Den reserverade vattenmängd, som här-för erfordras, har för Stockholms vidkommande visât sig utgöra omkring 20 % af heia dygnsförbrukningen. Da nu det nya verket kommer att i framtiden lämna 100,000 m³ i dygnet, borde mottagningsreservoaren inneliälla en reser-verad vattenmängd af minst 20,000 m³, motsvarande en vattenpelarehöjd för 6,000 m² yta af 3.8 meter. Med en dylik sänkning i v. y. faller rörnäts-trycket ändock icke tili det förutvarande. Da det emellertid är af vikt att äga ytterligare en reserv i händelse af rörbrott eher andra driltstörningar, och dâ en ökning i djupet icke medför en däremot direkt proportioneil ökning i kostnaden, bestämdes djupet tili 6 meter, ett vattendjup vid hvilket vanlig cementputs visât sig halla väl tätt. Reservoarens heia rymd bief sâ-lunda omkring 36,000 m³. En sa stor rymd erfordras emellertid ej fran början, sä länge Norsborgsverket endast lämnar en del af de 100,000 m³ pr dygn. Pa denna grund beslöt man att tili en början blott fullborda hälften af den blifvande reservoaren, och att sälunda gifva den en nyttig rymd af omkring 18,000 m³, eller, noggrannarc beräknad efter utförandet, 18,127.2 m³. Bergsprängningen utfördes dock för heia rymden, pa det att vid reservoarens tillbyggnad den äldre delen icke matte taga skada.

Лк

■ ■; ■ ■ 2^^^—

!j ;r

Ipp

1./"

mS:

г *** ■:

, ш I .

"    «    i

Шва

Sfejgfc

■л

mj

Fig. 58.

Reservoaren (fig. 56 och 57) är, sâsom förut antydts, till större delen ned-sprängd i berget. Botten och väggar liafva beklädts med cementbetong med stälslipad innersida. Begränsningen mot den blifvande reservoarhalfvan är ästadkommen af en stenspäckad betongmur med stenkärna, hvilken mur i framtiden blir den stora reservoarens midtvägg och delar den i 2:ne lika stora hälfter. Äfven i väggar och hotten har betongen späckats med sten. For att bindra det i bergets sprickor och haligheter befintliga vattnet, som exempelvis vid reservoarens hotten star under ganska högt tryck att vid torn reservoar taga sig väg genom betongen in i beliallaren, har saväl i väggar som hotten inlagts ett dräneringssystem af vanliga täckdikningsrör med utlopp ntanför reservoaren. Denna anordning har visât sig synnerligen lamplig, i det att inga som heist frâthâl i betongen upptäckts, och behâllaren efter tömning pâ kort tid hlir fullstândigt torr. Behâllarens vattendränkta omkrets âr he-strnken med siderosten, hvilken inträngt i och bidrager tili tätning af de smâ sprickor, som vid ett sâdant betongarbete som det ifrâgavarande âro onnd-vikliga. Reservoaren är tackt med tunna livalf af betong, uppburna af med hvalföppningar genombrutna betongvâggar. Pâ de med dessa vâggar parallela

л_____

Lj

......

Wj X

rtjfi

lk'

-ir-

-; у-У!

501 _ pi

;i!ft

V-V.'-.-.i'!;

Xll"----u

.1___,T------_______-‘HvSirvii

—-ii_____i.........

ÜUlpglf

il

i wml

b-

ища

i i Vlî........i

^aggtf

XziA..:

"4P.

,»тл

Fig 59.

sidorna âro hvalfanfangen neddragna mot berget. Hvalf och innervaggar in-uti behâllaren âro afslammade med cementbruk. Hvalfvens öfversidor âro pâmurade för erhâllande af fall för vattnet och försedda med stâlslipad puts. Pâ hvalfven är pafördt först ett dränerande gruslager och sedan matjord om tillsammans 0.7 meters höjd öfver livalfhjâssan. Jorden är grâsbesâdd. Med luxferglas försedda ljusöppningar Annas anbragta i hvalfven. Till stöd mot det ensidiga vattentrycket liar midtmuren förstärkts pâ sä satt, att af den andra reservoarlialfvan utförts väggar och hvalf tili ett afstand af 0.6 meter frân midten. Dessa livalfgängar, hvilkas öppningar mot bergschaktet

122

stängts medels en löst lagd sprängstensmur och utanför liggande sprängstens-fyllning, tjäna som kontreforter at midtmuren. Sprängstenen är afsedd tili beredning af makadam för den blifvande betonggjutningen i andra reservoar-halfvan.

Hufvudledningen Iran Norsborg mynnar i liöjd med reservoarens h. v. y. i en inloppskammare, fig. 59, förlagd framför midtmurens sydvästra ända. Vattnet utströmmar i en porslinsklädd bassäng och kan med tillhjälp af dammluckor ledas tili den ena eher andra af reservoarens afdelningar genom granitklädda öfverfallsöppningar. Tillsvidare är en lâda af trä byggd framför öppningen tili den ännu ej utförda reservoarlmlfvan, och frân denna lâda är en ledning af 40" rör dragen i den nyss beskrifna, sasom kontreforter tjänande hvalfgangen tili reservoarens utloppskammare, dar den förenats med ledningen tili staden. Denna provisoriska förbiledning är afsedd att begagnas, därest den nu utförda reservoarafdelningen beböfver afstängas. Sedan den andra afdelningen tillbyggts, behöfves den ej längre, eftersom den ena balfvan da kan användas oberoende af den andra. Norsborgsledningens mynning är förlagd tili b. v. y. i det syfte, att vid ett rörbrott pa den langa hufvudledningen reservoarens stora vattenmassa icke matte finna väg genom läckan. För att emellertid göra reservoaren i mind re omfattning användbar sâsom magasin för de förbrukare, hvilka tilläfventyrs kunna komina att taga vatten fran ifragavarande bufvudledning, har denna i inlopps-kammaren genom en mindre 20 cm. ledning förbundits med behällaren. Den vattenmängd, som sälunda kan strömma tillbaka, medför ingen afse-värd fara för öfversvämning.

Vattnet inkommer frân inloppskammaren i behällaren alldeles intill midtmuren. Behallarens utlopp är beläget in vid midtmurens andra ända. Vattnet skulle saledes kunna taga vagen direkt längs muren, hvarigenom omsättningen i behallarens öfriga delar blefve allt för ringa. Till förekom-mande bäraf äro hvalfven i den närmast inloppskammaren belägna inner-väggen igenmurade med tegel. Allt vatten tvingas sälunda först tili behallarens längst frân utloppet belägna hörn, innan det kan fortsätta sin väg genom reservoaren.

Utloppet, üg. 60, bestâr af ett i väggen ingjutet järnrör inlagdt strax ofvan behallarens hotten. Det fortsätter tili utloppskammaren, dar det är förbundet med motsvarande frân andra reservoarhalfvan kommande ledning och med ledningen tili staden. Afstängningsventiler af 1 meters diameter äro här insatta för bada afdelningarna och anordnade sä, alt bvilken som bälst af dessa kan tillkopplas eller afstängas. Särskilda aftappningsledningar utgâ frân behallarens botten, sä att det smutsiga vattnet efter rengöring o. d. genom dem kan utspolas. De äro hopkopplade och försedda med i kain-maren anbragta ventiler samt leda tili en gemensam alloppsledning, bvilken i sin tur mynnar i ett tili sjön Trekanten anordnadt dike. Till detta aftapp-

LL

fc::

fcn

//

ИИ

И

й_______£

:rdl :z.di

Чл

a///

wmï

ÉiSB

«

Шй|

щ

_ег—рШ

~tzp3

J. ff -^жггг7

--■Ol

rjriri/i

111

К:ЯЙ

Ü1

4^-^з^т ••;.*.'/fff| V.

>>

“>:ïïk :

•V*

|b

#,•[

. t! ...    /

/0/<

Ji

®ff

o . i*.>. -f. «

вЙЯВр

ПИ lSyrgjj—*

г i * i *

=f

I®

Ко

âîsa...A, дпиР Mkk

Fig. 60.

ningssystem är äfven bräddafloppet koppladt. Da uppfordringsverket ligger pâ betydligt afstand, och det mycket väl kan tänkas, att telefon- och signallednin-gar äro afbrutna, samt att underrättelse salunda ej genast kan lämnas pump-verken, mir reservoaren blifvit fylld, var det nödvändigt att konstruera ett synnerligen effektivt bräddaflopp, som utan afsevärd damning af v. y. — hvilken ju alltid medför större höjd och kostnad för mnrverk in. in.— för-madde afbörda de fran Norsborg kommande betydliga vattenmassorna. Detta problem är löst pa sädant satt, att i midtmurens öfre del utsparts en knlvert, hvilken genom granitklädda öppningar, en för hvarje hvalfgang, kan mot-taga bräddafloppsvattnet fran behallaren, och afbördar detsamma genom en till utloppskammarens aftappningsrör dragen ledning. Pa sädant sätt har erhällits en betydande längd pa bräddafloppets öfverfallskant och därmed stor effeklivitet. Kulverten tjänar jämväl tili ventilation af de intill midt-mnren belägna delarna af reservoaren, i det lüften kan cirkulera genom bräddafloppsöppningarna och i kulverttaket anbragta rör. För öfrigt sker Ventilationen genom särskilda i reservoarens takhvalf insatta rör. Sasom syncs har man sökt att fran behallarens inre aflägsna alla rör, ventiler och andra järndelar, hvilka dar äro ntsatta för stark förrostning och endast med svärighet kunna nöjaktigt underhallas.

Utloppskammaren inrymmer utom förnt beskrifna anordningar bland annat ett ständrör för den elektriska vattenständsvisaren, hvilket standrör star i afstängbar förbindelse med bada reservoarhalfvorna. Vattenständs-visarens växlingar anges pâ en mottagningsapparat i den intill reservoaren anlagda vaktstugan. I en underjordisk kammare framför utloppsbyggnaden är pâ ledningen tili staden anbragt en vid rörbrott automatiskt stängande ventil af Glenfield Co:s, Kilmarnock, konstruktion. Genom utloppskammaren äro reservoarens bada afdelningar tillgängliga pâ trappor, hvilka utförts heit

1    betong. Kammarens öfverbyggnad har fatt tornform och erbjuder â de öfre bottnarna en storartad utsikt. Saväl utlopps- som inloppskamrarnas öfverbyggnader äro utförda af med tegel bakmurad Vätögranit. Invändigt äro väggarna klädda med glaceradt tegel.

Reservoaren med sin vaktstuga, hvilken är byggd af trä och innehäller

2    rum och kök, är inliägnad med stängsel af trä.

Arbetet päbörjades i juli manad 1900 med bergsprängning och utlägg-ning af uppfartsväg längs bergets södra sluttning. Dessutom uppfördes smedja, förrädshus, marketenteri, provisorisk vattenledning fran sjön Tre-kanten m. m. Bergsprängningen fortgick jämväl under âr 1901 och en del af 1902 och skedde för hand men med vidsträckt användning af elektrisk tändning. Till sprängstenens uppfordring tjänade 2:ne amerikanska âng-kranar med fällbar bom, hvilka sedermera kommo till fördclaktig användning saväl vid Norsborg som vid större sprängnings- och schaktningsarbeten för hufvudledningen. Sprängstenen transporterades pâ decauvillespar och

utfylldes omkring reservoaren. Af en del tillverkades medels af lokomobil drifven kross omkring 4,000 m³ makadam för betongarbetet. Da det skulle blifvit hard! när omöjligt att pâ axel uppforsla alia for reservoarbyggnaden nödiga materialier, anlades en 1 km. lang linbana frân Liljeholmsviken, dar strandplats förbyrdes och lossningsbrygga m. m. byggdes. Linbanan, som var konstruerad for 300 kg:s nettolast och levererades af berr E. Nordstrom i Falun, korsade sjön Trekanten medels ett fritt spann af ej mindre an 390 meters längd. Drifkraften lämnades af en vid Liljeliolmsviken uppställd

_________‘ %

tW*. .-i- .

Ł ' fei

IMhm-

iS

145

'W--'

III i ШН

’ *■

...........................—¹-

Wi

Fig. 61.

fotogenlokomobil, bvilken jäniväl dref den förut omtalade lossningskranen saint pumpade vatten för rörprofning m. m.

Betonggjutningen vidtog i maj 1902 ocli fortgick sa, att allt betongar-bete med undantag för in- och utloppskamrarna var fullbordadt i början af november ocb taket slipadt samt försedt med jordfyllning fore samma ârs utgâng. Betongen tillverkades medels maskiner dels af den roterande kontinuerliga typ, som förut under »Norsborgsverket» omnänints, dels af den s. k. »tyngdkrafts»-typen. Denna senare var for betonering af botten synnerligen bekväm, dâ den endast behöfde upphängas pâ scbaktets kant, bvarefter, sedan materialier inkastats i öfverändan, den färdiga betongen ut-togs vid botten.

Betongens blandningsförbällanden voro följande.

10

Cement

Sand

Makadam

I)et understa lagret i hotten

Det öfre lagret i botten

Vaggar och pelare

Hvalfven

Cementet var Ölandscement, gruset togs i prâmar frän Ekerön, makada-men tillverkades säsom förut nämnts pâ platsen. Under âr 1903 färdigslipades reservoaren invändigt och uppfördes in- och utloppsbyggnaderna. I början af 1904 var reservoaren färdig tili användning samt fylldes frän stadens rör-nät, sa fort ledningen dit hunnit fullbordas. Därefter fick den lämna vatten tili hufvudledningens profiling.

Kostnadssammandrag.

К г о n о r.

Berg sprang n ing.

Sammanlagdt 38,968 m³ l)erg hafva utsprängts fran bada re-servoarhalfvorna samt in- och utloppskammare à kr. 4,12 pr m³.

Transportmateriel säsom kranar, spar och vagnar med drift......

Arbetskostnad................................. ......................................

Dynamit, stuhin m. m............................................................

Rensning af väggar och botten ................................................

Vatten tili 2 st. ängkranar, del i drift- och anläggningskostnad

af provisorisk vattenledning frän sjön Trekanten ..................

Diverse kostnader ..................................................................

46,451

80,422

11,958

9,311

5,687

6,739

71

56

22

19

69

60

160,570

97

Betong:

Botten 2,070 m³ à kr. 15.57:

Cernent inkl. lossning och transporter Sand Makadam

Blandning med maskin .........

Framkörning och stampning

Formar och landgängar .........

Del i provisorisk vattenledning Diverse kostnader ..................

T)

12,341

2,048

4,601

612

5,368

578

2,070

4,605

81

08

61

44

71

77

75

Transport

32,227

192,798

17

14

К г о n о г.

Transport

192,798

Väggar och pelure 2,231 m³ à kr. 28.68: Cernent inki. lossning och transporter .... Sand »    »    »    »    ....

Makadam ..............................................

Blandning medelst maskin ......................

Framkörning och stampning ...................

Formai’ och landgângar .........................

Del i provisorisk vattenledning................

Diverse kostnader ..................................

17,990 63 3,478 51 4,390 24 1,034 56 15,969 66 13,325 65 2.035 20 4,528 32

62,752

14

77

Tak 1,300 m³ à kr. 32.15:

Cement inkl. lossning och transporter Sand »    »    >    т>

Makadam ........................................

Blandning medelst maskin ...............

Framkörning och stampning .............

Formar och landgângar ...................

Del i provisorisk vattenledning..........

Diverse kostnader ...........................

17,590

2,015

3,779

793

5,818

6,978

1,560

3,371

43

10

28

98

41,905

79

Slipning af hotten, väggar samt taket utvändigt, slamning af pelure och takets innersida:

Materialier ...........................................................................

Arbete .............................................................................

8,333

16,138

78

27

Tegelmur i reservoaren

24,472

3,237

05

08

Inloppsbyggnad :

Undre vâningen, hotten, väggar, hvalf etc.....

Ôfverbyggnad .......................... ...................

Inredning....................................................

Rôrledningar, elektriska apparatcr och ventiler Granitbeklädnad â väggar i vattenloppet .......

5,294 31 8,840 15 6,886 29 3,405 61 2.803 33

27,229

69

Utloppsbgggnad :

Undre vâningen ........................

Ôfverbyggnad ...........................

Inredning.................................

Tegel .......................................

Rör och rördelar .....................

Bräddaflopp och afloppsledningar

14,444

23,876

18,818

3,190

15,745

11,587

01

40

51

47

81

99

87,663

19

Diverse:

Bräddaflopp i granit i själfva reservoaren Stödjemur i norra reservoarhalfvan.........

1,829

3,331

65

18

Transport

5,160 ! 83 I 440,058

71

К Г О 11 о г.

Transport

Provisorisk hopkoppling af hufvudledningen............

Jordfylining ofvanpà reservoaren, 3,600 m³ à 7.4 7 kr.

Vaktstuga...........................................................

Planering.............................................................

Stängsel...............................................................

Tillsyn och ingeniörsarvoden ................................

Takfönster..........................................................

Uppfartsväg fràn landsvägen ................................

Lossningsbrygga ...................................................

Provisoriska byggnader..........................................

5,160

4,838

26,897

10,159

5,617

2,479

18,935

860

4,942

2,951

4,500

83

440,058

71

73

32

24

59

67

22

05

71

62

87,342

98

Summa

527,401

69

Kostnadsberäkningen slutade pa 545,000 kronor, livadan en besparing af 17,598: 31 kronor här uppstatt.

>'

VI.

HUFVUDLEDNING MELLAN RESERVOAREN VID

TREKANTEN OCH LILJEHOLMSVIKEN.

oder det ledningen mellan Norsborg och mottagningsreservoaren endast behöfver dimensioneras för en under heia dygnet jämnt fördelad vattenmängd, maste ledningen mellan reservoaren och staden kunna med mattlig tryckförlust framleda den största förbrukningen för en viss tidsenhet, exempelvis pâ en timme. Största timförbrukningen är i Stockholm omkring 6 % af heia dygnets förbrukning, i följd livaraf ledningen borde beräknas för 0.0 6 X 50,000 m³ eher för 3,000 m³ i timmen, under förutsättning att ytterligare en lika stor ledning kommer tili utförande, sedan Norborgsverket utbyggts tili en leveransförmäga af 100,000 m³ i dygnet. Med hänsyn här-till bestämdes ledningens genomskärning tili 48 eng. tum eher 1,216 mm, hvarigenom tryckförlListen för nyss nämnda vattenmängd mellan Trekants-reservoaren och Rosenlundsgatans skärning med Hornsgatan blir omkring 2 meter. Utloppsventilerna fran reservoaren hafva dock endast 1 meters genomskärning, emedan dylika ventiler ej gerna tillverkas af större matt, och en liten lokal förträngning af ledningen ej stört inverkar pa tryckför-lusten. Ledningen är utförd af vanliga gjutna blydiktade järnrör i längder af 3.6 6 och 4 meter, vägande resp. 875 och 860 kg pr löpande meter. Den är dragen utför bergets norra sluttning i sprängd berggraf. För rörens pafyll-ning â denna sträcka nppforslades fyllnadsämnen medels linbanan. Spräng-stenen fördes pa utlagda spar tili sjön Trekanten, dar den utfylldes tili en bank, ä hvilken ledningen, utan att väsentligt inkräkta pa ett närbeläget

industriomrâde, künde foras längs sjöns strand till dess östra ända. För att förekomma framtida, för rörledningen farliga sättningar i banken, under-hjälptes dess nedträngande till fast botten genom afskjutning af dynamit-laddningar, livilka nedfördes i järnrör under och pà sidan om bankfyll-ningen. Detta har visât sig vara elfektivt. Ledningen fortsätter öfver Ka-trinebergs ägor och är sedan förlagd i allmänna landsvägen pâ den sträcka, soin, enligt hvad i inledningen närmare omnämnts, för ändamalet blifvit utvidgad. Därefter skär den äfven statens järnvägars mark vid Liljeholms-vikens strand, dar den är hopkopplad med undervattensledningen.

Kostnadssammandrag.

К г о n о r.

Berg sprang ning : 4,141 kbm. à 6.93:

Transportanordningar, kranar, spar m. m

Arbetskostnad.......................................

Dynamit, stubin och annan materiel ......

2,595

23,291

2.850

52

90

23

28,737

65

Rörsträngen :

1,187 m. 122 cm.s raka rör samt rördelar och afstängnings-

ventiler..............................................................................

Lastning, lossning och prämning ............................................

Tryckprofning........................................................................

Utkörning ..............................................................................

Bhr, di kt garn m. m................................................................

Rörläggning och diktning m. m..............................................

Aftappningsledningar...............................................................

Jordschaktning och aterfgllning ..............................................

Stödjemurar...........................................................................

Stenbank i sjön Trekanten ......................................................

Grödes- och andra skadeersättningar..........................................

Tillsijn ...................................................................................

Sjukvärd och vakter ...............................................................

Diverse kostnad .....................................................................

95,324

2,052

2,905

6,389

4,572

6,967

256

32

62

33

89

16

31

43

118,468

31,105

4,072

11,048

3,604

2,273

1,044

4,888

06

63

82

66

50

75

27

84

Summa

205,244

18

Kostnadsförslaget upptog 270,000 kronor. Skillnaden beror väscntligen pâ billigt inköp af rör.

VII.

UNDERVATTENSLEDNINGAR I LILJEHOLMSVIKEN.

likhet med livad som ägt rum vid Fittja bro äro i Liljeholmsviken redan nu nedlagda tvänne ledningar, hvar och en tillräckligt stor för fram-ledande af halfva den framtida vattenmängden. Sä har skett for vinnande af trygghet mot afbrott i vattentillforseln pa denna svaröfvervakade del af linien och med hänsyn därtill, att kostnaden för den andra ledningens an-bringande blir väsentligt lägre, om bada utföras i ett sammanhang. Led-ningarna hafva erhällit 1 meters genomskärning i st. f. 1.2, sasom angrän-sande ledningar i land, emedan ventiler o. d. ej gerna böra tagas större, och emedan den sâlunda nâgot ökade tryckförlusten pâ sträckan under Liljeholmsviken icke har nâgon afsevärd betydelse. Rören äro helvällda af 10 mm:s Siemens-Martinplat och levererade af firman »Ferrum» i Kattowitz i längder upp tili 12 meter. Skarfvarna sammanhällas af lösa vingflänsar och skrufbultar samt äro tätade med kautschuk med messingsinlägg. Flän-sarna hafva försetts med kanter, livilka vid sammanskrufningen stöta ihop och sälunda förhindra flänsarnas böjning mot hvarandra. Denna konstruk-tion har tillämpats, emedan det vid förut utförda ledningar af liknande slag visât sig, att flänsarna vid hopskrufningen undergätt icke obetydliga formför-ändringar, hvilka i sin man inverkat böjande pa hultarna. Rören äro i varmt tillstand öfverdragna med lana Trinidad Goudron, tillsatt med nägot parafinolja för att göra bestrykningen elastisk äfven i kallt tillstand. Da detta öfverdrag pa sina stallen lossnat, beströkos rören före sänkningen öfverallt med varm asfalttjära.

Enligt den förberedande planen skulle i den ytterst lösa lerbotten tili underlag för rören utfyllas en tryckbank, hvilken ensamt för sig beräknades

kosta ej mindre än 42,000 kronor. Sedan emellertid noggrannare under-sökningar bunnit utföras, fann man att billigare underlag för rören künde astadkommas genom anordnande af enstaka stöd tili ett antal af 0 st. i det 180 meter breda vattendraget, Ag. 63.

I» г,

"il

î.ïj

■ - - -**» «им

i Hfon t i I

u ta .мил щ

(41

ufe

Fig. 62.

te

Im

4

Jr

Яг

вГ-~/

§Г

Se

rn

lif

ЯШ Л

Ра södra sidan af viken, dar närmast berget Annes ett litet gruslager, i hvilket palspetsar kunna fa faste, voro dylika stöd i form af palbockar lätta att anbringa. Pa norra sidan gar däremot den lösa leran nästan ända ned tili berget, hvarför man bär maste välja en annan utväg. Motsvarande stöd utgöras hvart och ett af 2:ne tili fast hotten nedförda betongpelare af 1.7 5 meters genomskärning och en öfver dessa lagd armerad betongbalk, gjuten

I

i

s

i dikanl

:г:х' 1т9Б

1.

'

¥

«

c^s. si

Undervattensledning, Liljeholmsviken.

i

■ j

: W i

ih,: I #! iii

_fe; »!

я

№i

I

i

i hi

i

* -: • --4

El W:

' ¹ w Ma

Mi *ßtr

.тш

®r

»

*5*

■

.

Si

I

â-'tÿ

i i-

i :

Bf.-.

№ : - ŚB

H    ‘    ¹

i

fel

fell

IŁte

ж«5

SKALA I : 2 O 0.

Fig. 63.

P"

Й.И. ',

■.i!'¹ i

i !j:

м]

Egl

“    f'.''*

ifc

w

t<

t:

M

I

i

LILJEHOLMCN

йРЯ»-

i5?æ

! I .    w\(e‘ I

Jf '■“!

в i

ЙЭКйГЯа

Г~ W—

-^•Kj

m

1

:\ ;

Jli

m

*

Ü8

г

I

/7.

under vatten i formar af trä. Pelarna utfördes pâ sa satt, att tunna plat-tuber nedsänktes, hvarefter leran inuti uppumpades eller uppmuddrades samt ersattes med betong. Den öfre delen af plâttuben, som ej skulle fyllas med betong, var löstagbar och künde tlyttas Iran den ena pelaren till den andra.

Arbetena päbörjades i början af Oktober 1901 med uppmuddring af en ränna till (let djup, pâ hvilket ledningen enligt Kongl. Maj.ts föreskrift skulle förläggas. Motsvarande djup mellan Mälarens 1. v. y. och bögsta punkten pâ ledningarnas horizontela del är 7 meter (—Зло m hänfördt till sluss-tröskeln). Muddringen skedde med ângmudderverk, som pâ omkring 6 veckor upptog 5,900 m³ mudder. Härefter vidtog de förut nämnda stödens byggande samt landfästenas grundläggning.

Landfästena bestä dels af en yttre nisch för upptagande af under-vattensledningarnas uppstigande ändar, dels af en inre kammare, inrym-mande afstängningsventiler, manhäl, aftappningar m. m. Landfästet pä Liljeholmssidan är grundlagdt pâ pälar, neddrifna medels en af fotogenmotor drifven pälkran. Ventilkammaren bestâr af granitmurverk i cementbruk, utfördt i en a pâlhufvudena nedsänkt kasun, och täckes med dubbla plank-däck pä järnbalkar, den yttre kammaren är af trä. Landfästet pä stadssidan är grundlagdt pä berg, som mäste pallsprängas under vatten; ett arbete, som tili följd af bergets sköra beskaffenhet och ett pä detsamma liggande ytterst segt pinnmolager var mycket besvärligt. Pä pallarna sänktes träkistor, som fylldes med sten och betong. Kistorna utgöra grund för kamrarnas granit-murar. Ventilkammaren, som konraer att ligga inom den fastställda kaj-linien, är här tackt med betongbvalf pä järnbalkar, medan den yttre nischen täckts med dubbla plankdäck.

Sedan stöden i vattendraget och landfästenas murverk fullbordats, an-ordnades pä och delvis omkring dessa underlag ställningsbockar för ledningarnas sänkning medels förut beskrifna stälskrufvar. Rören sammansattes pä Liljehohnsstranden tvä och tvä. Hvarje sädan Sektion förseddes med lock i bäda ändar, profvades med 15 atm. vattentryck, sjösattes, fördes under skruf-varna och uppliissades i ställningsbockarna. Fig. 62. Den 2 Oktober 1902 voro bäda ledningarna upphängda, sammanfogade och tili skydd mot ned-fallande föremäl pä öfre halfva omkretsen förscdda med skyddshuf af 13 X 15 cm:s sparrar; dock med undantag för en Sektion mellan 2:ne stöd, hvilken mäste lämnas öppen för sjöfarten. Denna afstängdes efter vederbörlig an-nonsering lorst den 7—11 Oktober, under hvilken tid den västra ledningen hopkopplades, profvades med luft af 8 atm. öfvertryck och sänktes pä sin plats, och därefter den 20—24 Oktober, da den östra ledningen undergick liknande behandling. Efter sänkningen underpallades ledningarna samt prof-vades äterigen med vattentryck och befunnos därvid füllt täta. Den 8:de november voro alla ställningar i vattendraget borttagna. För att fä sänkningen att försiggä sä jämnt som möjligt, var en elektrisk ringledning an-ordnad längs bockama med en klocka pâ hvarje. For hvarje signal fördes stâlskrufvarnas îned skänklar försedda muttràr 2 hvarf rundt. Da skruf-varnas längd icke künde motsvara det tili 9.5 meter uppgäende sänknings-djupet, maste ledningen en gang under sänkningen provisoriskt upphängas i bockarna, medan skrufvarna aterfördes tili utgangsläget, samt därefter ater angöras i skrufvarnas bärkrokar. Detta skedde mycket lätt medels â ledningen anbragta reservgrimmor med kettingstroppar af lämplig längd, pâ sätt i vattenledningschefens arsberättelse för ar 1899 vid beskrifning af undervattensledningen i Norrström närmare utvecklats.

Hvarje ledning har en sammanlagd längd af 174 meter och ett vagrätt afstand mellan ändflänsarna af 162 meter. De bada rörledningarnas sam-manlagda vikt utgör 97 ton, betingande ett pris inki. tuli af kronor 40,705: 35 i Stockholms hamn. Detta motsvarar kronor 411:50 pr ton.

Vid öfvergangen mellan den nära horizontela landledningen och under-vattensledningens vertikalt öfver vattnet uppskjutande ändar verkar natur-ligtvis en resultant af ledningens inre vattentryck i riktning mot vattendraget; en resultant, som med liänsyn till det starka trycket representerar en högst betydande kraft, sträfvande att slita det i öfvergangen anbragta krokröret och därmed last förbundna rördelar fran den iland liggande delen af ledningen. Till motvägande häraf anbringades fran början omkring krokrören starka bojor, hvilka förankrades i landfästenas murverk. Icke desto mindre yppade sig en tendens tili förskjutning i landledningens blyskarfvar. ßojans för-ankringar hafva därför mast fortsättas in tili stranden och fästas i berget.

Till följd af den salunda vunna erfarenheten hafva motsvarande säker-hetsatgärder jämväl vidtagits vid de förut utförda stora undervattensled-ningarna i Norrström och Riddarhusfjärden.

I detta sammanhang ma det vara tillatet att gifva offentligt erkännande at det synnerligen nitiska, noggranna och framgângsrika arbete, som utförts af arbetsfönnannen O. Andersson, livilken bland annat haft närmaste till-synen vid utförande af samtliga de pâ sista aren utförda stora undervattens-ledningarna i Stockholm och genom sin pâlitlighet och skicklighet i väsentlig man bidragit tili dessa ganska kinkiga arbetens lyckliga fullbordande.

Kostnadssammandrag.

К г о n о r.

Muddling............................................

Undervattenssprängning for ledningen.....

Grusfyllning för afplaning af rörgrafven

9,124

2,280

705

79

79

29

Transport

12,110

87

К г о п о г.

Norm landfästet:

Pallsprängning under vatten..............

Träkistor med sten och betongfyllning Murning af kammare öfver kistorna ..

Transport

12,110 87

8,172

11,125

5,298

49

14

51

24,596

14

Södra landfästet:

Paining och kasun ...................

Murning af kammare samt träkaj

4,943

5,001

24

27

9,944

51

Mellanstöd för ledningar :

2 stöd, hvardera bestaende af 2 med betong fyllda plättuber med

betongöfverliggare............................................................ ..

4 st. pälstöd .........................................................................

9,412

6,861

60

88

16,274 48

Rörledningar :

Inköp och tull ... ......................................

Lossnings- och transportkostnader ...............

Ställningar ocli anordningar för sänkningen...

Skyddsbeklädnad af sparrar ä rören ............

Uppläggning, profiling och nedsänkning .......

liördelar och ventiler vid landförbindningarna

Tillsyn ......................................................

Vakthällning, sjukvärd och diverse ...............

40,705

995

6,598

2,495

5,491

35

50

29

62

89

56,286 65 17,100 08 3,968 I 30 4,800 97

Su mma

145,082 I -

Da kostnadsförslaget upptog 235,000 kronor, har sâlunda en besparing af ej mind re an 89,918 kronor uppstâtt. Detta fördelaktiga résultat beror dels pâ lägre pris för rören, dels och hufvudsakligast pa den förut omnämnda ändringen i arbetsplanen.

US

VIII.

TELEFON- OCH SIGNALLEDNINGAR.

TT'n dubbeltrâdig enskild telefonledning âr uppsatt emellan Norsborgs-ALà verket och staden ocli följer hufvudledningen till heia dess längd. I staden är den framdragen dels till Àrstaviksverken, dels till vattenlednings-verkets afdelningskontor vid David Bagares gata. Utanför staden äro apparater insatta i samtliga vaktstugor samt i Norsborgs maskinstation och administra-tionsbyggnad. Medels en s. k. militärtelefon kan förbindelse âstadkommas hvar som heist pâ linien, bvilket âr af betydelse vid reparationer och andra arbeten a hufvudledningen. Ledningen var sâlunda äfven till stor nytta under arbetsâren. Telefonstolparna hafva försetts med nummer och inmätts i torhallande tili rörledningens midt, hvarjämte afstândet frân Norsborg uppmätts. Härigenom tjäna de sâsom vagvisare vid ledningens inspektion.

I reservoaren vid Trekanten har förutom den förut ofvan omnämnda uppsatts en vattenstandsvisareapparat med ledning tili Arstaviksverken, dar reservoarens vattenstând i hvarje ögonblick automatiskt imitas pâ en rote-rande pappremsa. Denna anordning har vidtagits, emedan Arstaviksverken, sä länge de äro i bruk, maste anpassa sin vattenuppfordring under dygnets olika tider med liänsyn tili Trekantsreservoarens vattenstând. Trekants-reservoaren, hvars h. v. y. ligger pä + 62 m och livars vattenstând under normala förhallanden sällan kommer att nedga under + 58.7 m, är näm-ligen numera ensam bestämmande för vattenutdelningen, sa länge icke genom stor förbrukning eher af andra skäl trycket i rörnätet faller under det matt, som för olika stadsdelar motsvaras af de respektive äldre reservoarernas högvattenstand, livilka äro för reservoarerna i Arstalunden + 56.9 och för reservoarerna i Vanadislunden och Stadshagen + 50.4 8 m. I senare fallet öppna sig klaffventilerna frân sistnämnda reservoarer, och dessa fâ dâ medverka till fyllande af det râdande vattenbehofvet.

Ofvanberörda ledningar kosta 9,780:85 kronor. Anslaget var 10,000

kronor.

fit

IX.

SAMMANDRAG AF KOSTNADERNA FOR DET NYA

VATTENLEDNINGSVERKET.

1,945,521: 50 2,068,870: 75 527,401: 69 205,244: 18 145,082: -9,780: 85

,v:

[It* F 111 ~

i*

Ш8

Anlaggningen vid Norsborg ..............................

Ledningen Norsborg—Trekanten ...................

Reservoaren vid Trekanten .............................

Ledningen Trekanten—Liljeholmsviken Undervattensledningarna vid Liljeholmsviken Telefon- ocb signalledningarna .......................

Summa kronor 4,901,900:97

emot förslagsvis beräknade kronor 5,435,000: —.

I nyssnämnda summor ingär icke kostnaden for expropriation af mark för hufvudledningar och reservoar utanför staden, hvilken kostnad ännu icke fastslagits.

Egendomsköpen vid Bornsjön, Mälaren och Rönninge medförde en utgift af sammanlagdt kronor 1,713,208:36, pä hvilken summa staden dock genom arrenden har en afkastning af inemot 2 %. Lägges härtill, att staden genom berörda egendomsköp betryggat sig en god, riklig och väl skyddad vattentäkt samt erhallit tillgang pa välbelägna grusförekomster och — a de utom Bornsjöns vattenomrade belägna delarna — lämpliga omraden för byggnader och anläggningar af kommunal natur, torde det kunna pastas, att god valuta för de visserligen betydliga utgifterna bekommits.

Mt

X.

ARBETEN INOM STADEN.

nom staden har alltsedan ar 1898 anlagts ett heit system nj^a liufvud-pulsadror för vattenutdelningen, hvilka visserligen i hufvudsak mast komina till utförande oberoende af det nya Norsborgsverket, men livilkas anordning och dimensioner lämpats efter detta och tili följd däraf liafva till-räckligt sammanhang med det nya verket för att i denna redogörelse för-tjäna ett kort omnämnande.

Salunda nedlades ar 1898 i sammanhang med andra arbeten i mot-svarande gator en ny 1,182 meter lang hufvudledning af 48 cm:s (19") genom-skärning i Vasagatan och Upplandsgatan mellan Gamla Kungs-

holmsbrogatan och Karlbergsvägen för en kostnad af............

Följande ar fortsattes denna ledning med en 888 meter lang ledning af 61 cm:s (24") rör i Vasagatan tili Norrström vid

Rosenbad för.............................................................................

samt nedlades i Norrström öster om Vasabron en 147 meter lang undervattensledning af 1 meters helsvetsade Siemens-

Martinrör för en kostnad af .................................................

Denna anläggning, som vid denna tidpunkt var för vara för-hallanden af fullständigt ny konstruktion, finnes närmare beskrifven i 1899 ars vattenledningsberättelse.

Aren 1898—99 fortsattes ledningen med 285 meter 102 cnrs (40") rör i kajen rundt Riddarhuset tili Munkbron vid Gra-munkegränden och utgafvos liärför .....................................

kr.

55,090: 96

64,399: 50

55,855: 74

171,794:91

Transport kr. 347,141: 11

Transport kr. 347,141: 11

Under 1900—1902 nedlades frân Grâmunkegranden i Munk-bron, Munkbrogatan, Mälaretorget ocli Kornhamnstorg 602 meter 102 cm:s (40") ledning; i Riddarefjärden (âr 1901) en 125 meter lang 1 meters undervattenledning (närmare beskrifven i 1901 ärs berättelse); i Söder Mälarstrand, södra uppfarts-vägen och Hornsgatan 829 meter 102 cm:s (40") ledning samt i Rosenlundsgatan och i nya bron öfver järnvägen fram tili Ârstalunden en 1,019 meter lang 71 cm:s (28") ledning, livilken medels en själfstängande ventil samman-kopplades med en ifràn reservoarerna kommande ledning.

» 444,192: 78

Kostnaden för dessa ledningar utgjorde....................................

Summa kronor 791,333: 89

Ti Ш ■

:fj

r\&

JPPI

Шур-¹

tgsstatm

_ / АШР-    w-i4 V

_____ :'    / / Ł

HM

“Ü

- X,

:Ч

■ /

ШШ-/. à

JL

àmm

Я? i

Fig. 64. Läggning af 122 cm:s ledning i Hornsgatan.

reservoarerna

Harmed var en belt ny liufvudâder ästadkommen mellan i Arstalunden ocli de norra stadsdelarna.

Under aren 1901—1904 utfördes i Hornsgatan forhindelsen mellan detta rörsystem och de nya undervattensledningarna i Liljeholmsviken genom nedläggning af en 1,401 meter lang ledning af 122 cm:s (48") rör för en kostnad af kr. 227,501: 10.

я:

ARBETSLEDNING.

Oamtliga ofvan beskrifna arbeten hafva utförts af Stockholms stads bygg-^3 nadskontor under högsta ledning af byggnadschefen A. O. Alrutz. Kon-torets närmasle öfverordnade myndighet, drätselnämndens andra afdel-ning, handlade alla viktigare anslags- och leveransfragor. Till lättnad af behandlingen af sadana fragor rörande Norsborgsverkets anläggning, hvilka icke v.oro af natur att behöfva framläggas inför heia afdelningen eller того af särskildt bradskande art, och hvilka tili följd af silt stora antal i afsevärd man skulle helastat föredragningslistorna vid dess sammanträden, tillsatte afdelningen särskilda delegerade, och utsagos härtill afdelningens ordförande, byrâchefen A. W. Feychting och direktören Л. M. Redtz med direktören A. N. Andersson sâsom suppléant. Dessa herrar hafva i följd häraf i särskildt afsevärd grad haft hestyr med anläggningen i fräga.

Närmaste ledningen af undersökningarna, förslagens uppgörande och arbetenas utförande utöfvade undertecknad sâsom förste ingeniör vid vattenledningsverket, härvid biträdd af ordinarie ingeniören vid verket, mimera kaptenen O. Nordenstrahl. Sâsom arbetschef för anläggningarna vid Norshorg och af närmast därintill belägna del af liufvudledningen samt sâsom förestandare för konstruktionskontoret, tjänstgjorde löjtnanten i Väg- och Vattenbyggnadskâren G. Malm. Under honom voro sâsom post-hafvande eher konstruktörer anställda civilingeniörerna V. Bjurelius, N. Froman och C. Mcurling samt under en del af anläggningstiden civilingeniörerna T. Kempe, К. Fröman, E. Aherg, ingeniören G. Ekelöf och civilin-geniör A. Hummel. Den sistnämnde fick dock ej upplefva den egentliga anläggningen. Utsänd att öfvervaka rifning af den brunna Vällinge kvarns väggar, rakade hau, tili följd af sitt tjänstenit, att кошта under en* ned-rasande mur och ljöt en ögonblicklig död. Heder at den lofvande unge mannens minne !

Hufvudledningens anläggning mellan Sektion 2 + 400 och Sektion 13 + 900 leddes af civilingeniören K. Öhrström med biträde under vissa tider af civilingeniören E. Aberg och ingeniören G. Ekelöf.

Sasom arbetschef vid reservoarbyggnaden vid Trekanten och därintill varande ledningar tjänstgjorde kapten Nordenstrahl med ingeniören E. Al-rutz sasom posthafvande. Kapten Nordenstrahl bade äfven tillsynen vid utförande af undervattensledningarna och af de stora rörledningsarbetena inom staden, öfver hvilka rörnätsingeniören J. Bergström för öfrigt hade närmaste ledningen. Denne senare hade äfven hand от de stora rörleve-ransernas mottagande och transport.

Arkitekten Erik Josephson har upprättat alia ritningar tili de olika byggnadernas fasader och inre utstyrsel samt tili administrations- och bostads-husen i deras helhet.

Det är min plikt och min rätt att afsluta denna redogörelse med ett vitsord ät det outtröttliga nit och intresse samt den skicklighet, hvilka mina medarbetare under arbetet lagt i dagen. Endast härigenom hafva de för vara förhallanden stora arbetena kunnat fullbordas pâ sä kort tid och pa sä lyckligt satt som nu skett.

Trollhättan i april 1906.

F. Vilh. Hansen.

m,

0СЮПК4 KP. \XÓ‘V

PI. 1.

ШШ

PLAN ÖFVER STOCKHOLMS VATTENVERK.

'\я

Jm

°W::^

■•JSla«    i

Ы’Щмк.Л

j°^A ’Гии.

?Ł £;М

’эШ-'

Лй

A.    Vattenledningsverket vid Norsborg.

B.    Grundvattenbrunnar vid Sbu-rehof.

C-C. Tunnel frân Bornsjôn.

D.    Stândrôr.

E.    Mottagningsre;,ervoar vid sjôn Trekanten.

F- Vattenledningsverket vid Âr-

staviken.

Högreservoarer inom staden. © Vattentorn och pumpverk vid Mosebacke.

- Nya rörledningar

- Betecknar Bornsjöns neder-

bôrdsomrâde.

Betecknar af staden for det nya vattenledningsverket in-kopt mark.

Р£В

œ

% 'N?

2*^4 v

uu.

X*\

тшт

в£М

»"j

>W/łj

*М

tf?S

еУ

А.

•**. •

;•<

(СмрЩзё!

..

■ииш

£* 'i<Xi\or,

яшршшря

Иш

л    щЗЗеК •.

\б/.

«îv.

î?v

El®

>■$

s*.

ÈV

».

'i Л!

spjpîS

1|Луда» • j#

а*

1*4

/л

»u>.

ûjL

ч.>4*

ж?

«вяЗ

a.,-,-

•f V* "

t\ :

stytMwtuc

ШМШдш ЩщШ. i

in/1

/Wm\

'Щ

......'3

Pcs ;рИЩ I

Г’¹ /

lwi

К''''

f’CTIL

PÇfTL

ргшгЧ

; .i

;^Г

■    .-JE® « ⁴-?Ü^L

otëx..^,‘n ^    ™

ebss*

• r.â

&й1

ÈfiJ

>3

/о Iuf/s/u)

»>

гг ĄrtuMi£_

ШйВИ|

Дй

s;

iüSCl»;

-1*.чЖу *

иГг^

1/-Д

*'V

4łV

f тшш

ЕР

к.

‘ч^ч

4»

4Г‘

21

N N. \\ \> Y.

: ujj

К>4

л\

Ч ЪегдКоЬп

л»

к'.

■tWPf*=

t^oa»

\£-шшж

bkatWĄg

)■

lire

ШщштШ

•‘к ::

",

’.'гл‘

яга

SMB

¥щШв

'У

Jtuü

126

fs <171

/ЛО

ta

dîtes.

ШЙ. :: Ж

к Т",к

SM< а

с?

>Т

>>1

мяк

liXmyj

S> \

ЫШ-*

Щ№[

i^:^..- ъЖ^/зо

4мШл

Pie

V.

ЙКХ

-A

щж$Ш:

y\;

»VS

■ 4,-7

Ч-.

_____- '

JR

ol

ч-

;Д

<да *•

°JL

~ч/ :.5С”Шй8

щя

u

>>>. .д/пп

Я8.0

Щ-,

*Шг‘уа 1    44 fVafa

affn—тг    '■ .

|&,

£>/Kfpy<T

3 8-JO С1Д

£ ■ !j>àk "

Ш#¹

. v7

Æ'.T

УяШгу¹; Jl,

mrNrÆ

SmAQ

ШШ

Щ/Л

®07з”|^5^

,/    чёи-г/1-

fe.:

Pt

^>1

eo\ü;

ш

г-:..

■ЩШ%

.•

ш.

ГК

AJ/K

п.

«'т

>1-

Ьуг\'

lamrii

сЖШ

ФШ

1Р\шИИ1 I X$é&\ï ,Л ••

vy

|ГЖг ff

IX'

w®m

о"

i»»

;ç

:•

Æ WP

i#

It

ШШ

ШШ

ШШ

А.%

Ж:,

il

fïV

шм

isag

S2

ж*

&4ï 7

aa

wm

i*

SK

ЯК

*х?

2Çg

М^Ш1

-    . ач>

•Уч

**il

6en. Stab. Tat.Anst.StockK.

IVmi

»ys

щшш

IB

»V‘4

■'

Шот

r*r

SSä©

.Ш

Wmmm

öfti|§g|

È?5l

жя h

»•>?

:Z:

ÏW

t.KKI

¹    '    ** '*    коряшЫт- ,.»•

■ * -fr-«-,,

ök”

S'

Pt

*■'

ШЖм

jgg

.s: î.~

CScv^

я?

'Ш

..'/•-i

‘УЗ ty И

fto с

ШьС'уГ? ЩШ^/ояа

j

^Епв

с/ <;

-де

Зв

•.\

|yp5|fo

IT ri

Äj# Y

щ

J*,, -t

»• ’

да.

Ж]

Л

н^шнря

SSiSÉ' : 'ïî~

••

«f"

ill

ян

»4

*-v

гам

i Î*:H

■5Ж

7\rtt

*}&TV

ШюшШв

?ШЁ

ШШг

Яйй»

СТГ5'«-£

*%л

П *9.Ь    ' i

stó

§&ш ^

Ш^тгЖлгр'г

JL

0т\&х

Ik

у. .<

41

5000

1»^

5Ш5?> S*: ; 7 ïtÿlî

’зтш.

ВЯШ

№000 Mhrr.t

,у

у.

■St üut/ionsр 1ап,

//

Ч.

V-

лг

// >

4-

\\S

//

■y

>4

₉Stc

<1!

£уЖ

/~~ł

7\\

N>

/V

'T/

Y<

-7

<-

/7 //

//

*Л-Г

N'0

\ '1

NW

40

^ОГйЪ or g

\\\

W

\\\

V

: ot x

-T"

X-

X.

■.

№4

а*ч

zfXL

Am

Н*»

ils

о 7/ J/»

////

\W

Vj

/ / ,

/ //

\\\

\,\

\\

«и.    \

N?

K-

\ч

„j-----

l^'

у Жчт

г ч y/fSC**'

Z^Ę?Z

W

ох

v\

O;

ХЧ

ч\

Ox

4.

ч'чч

'-V

/X

sN

/XX

x>,

i-

ir

/4

o>

• Г'¹

XV;

"'X

\N

72445

S\

vx

"v

li

'Чч

ii

\\

/У

рй

\\

Vv

у,.,»

I I 1.1.1 11 II I

SCO

гео

JA»

400

jo о nt

\\

tf-

\\

Р/. II.

Гг

%

(V

швшш

у

Ш

Щ

ш,

Щ Ц ш

îpUOTf^

KRAKÓW

щт

■4

/ //

Vw/

7?

/,'

<7

''7

Л'

/7 <?■/ /

•'J

<7

'У

PLANKARTA öfver VERKET.

AREN

SvuuÿiL

Л'.

///?//

л>

r-y

/.

-ctrv.

KoWiygga

\.

,7

/7

<*//

£/ / //

■чт%*7

7^/

Adnwistraiwnsbygt.

//

;>C\

•<

//

Ł-7

:__< >

v"

Hägreservoir

7;

v7

//

ь/ ''C⁵

✓✓

//

//

'•У

//

«V

i//

AMsfoż

'7

7'

V    /

's/

fm

&

/y>

"V

<<

Norsborg

}•

itacL

±.

нГ

Beteckniiigar

Ledntng for oftttrmuliytvaibai »    »    » gmruLvatten

»    « filtraudt vatten

Stengods dlrr cementrinsledriingar Cemarfkuhrertur Telefonkahlar StarkstrOmskabeL Bnmdpost Afsfmtgntngstudta VaUerihastare SpoTbntrm.

Hag valte/ibnmn NeÆstigiàngsïmimi

Skala 1:5000

10 5 О Ю ZO JO W 50 60 70 80 W 100

'c"».7

15(1

гос

pi. iii.

;

i

фосик^

KRAKÓW

*

\

зр

FILTRERBASSÄNGER.

i-----гг:—-гг "|рчг—гд-.г-гх;—гг--ггтпгтг tz

"тг—iг~ -■! ' "~ïï"—лгхнг-узг" ric.^sg^3FirlFîHgai

—тг-чг-'я—в—а—я—л -г. —гг ‘ i ■— -ггд. ^ "яг~ - - м j| и

ł—.i— ;

Г ЛГ. "~Tr~j|"n" ";~ïï ~~ ~ П—; Г— тНг 1-п---Я--TZ^Tf^

аайИЧИ**^г ■ Цгга irr и—-а--—я—я—а—т-—i—in—т<—i—т—.т—-тг~пт*н*тг—в—* ST - тг —яг-и    1Г-Т1--Т—¹т>—гг -а—а—1—Ц-тг—а—я —т^г^Г ч ~гг-.г-*

» - тг~ ''ir ^jar ^ ■ ii—-г»—птгтгЧ

3===Es,a=Ł,r    ixLJL

а

yr.T^r'—гг—: *яв

4—

rr?

‘îOTv

JLuféjifc

arrr_.^.c

—_-^-

s'. 'U    'V-.i-.v

'-V ■

йет

^.....H -v---

cfciâàAii ^•^в^a:lЬжI:JJt^iж^±ш^r^?Уrtrltrlзatć5aé^ЖгrжÀ^r * «.

¹ '/*,f

ïT-

CT

t ♦ /1.Л___

LU. 11.Л-1 --.Vl

„,,./ гаЧШут, ..-.7. ,.rr....,

=яв*е

Г5⁴

$■

Z 7100-

<:7Лсь

łj

4 J5ö<5—

-^«Й0 -

n_J

ZD

'fr

HLJJHom—i

Щеп!

oi a z

OOZtZ

26800-

24-900

щ*.

■ТГТТГТГ7T?-rrri

<■

уш

/П1ТПТ.1

fcÖ

ZU

Ci

err

Ci

f ■* f

? '♦ ',* •* '* '•

"    **    f'»

-i

q) * -O

/

I

; ■

%

ï ? : . ' ... , ' :

»

*

fl

: ■*-. "• ;

*•4    • r    '    . •

• Л *

, •. •

■ ' : '

'

. f

• V, ... fr* .. :■/ \ I    •

■

>,    У,-:    .

<Щ\ХС

.

Л

\

/

Щ. ■...•■

■

"П

-I

H

oc

m

JJ

Ш

>

(J)

cn

>■

Z

O

m

ÛC

--- -*‘"г?^Лjp»TTJ

SSS^SEgąag

—

jłagiSEB".......'jjr •■Tr-jLîî- "ariy-irr-4—• т-|-г—i a 'TjP^y    !! WK*!rj&

iSSäl    [ylEiüiPl

пн—a^—iiir-ir-^T*! Lj ii . -j - л—ctfc-i. -и. -'—и -лг^ gCjcrj-^c^

rf" i    ^ Il b"~ -I r—-— 1—If r -¹¹ " 1 Ч II 7T"ll '1 А- ж .1.:-1-.^- Уг

s

§

ш

Éâ

L —¹-ЯР

p: .pp- '-; vr;®⁻; >Г:”'*?РГ% &Ç!

m»liessll

F=S=^

>

=

:*

J-.;v«M; :Jr..-r Г-^Ч?- * Л ’ ^ ', •'    ' ""^

/Ÿft .

SSSSSŚ^SBiS®

' ; . 4 '•■ • ' ' •

жггкай

ШШШЗШ

J L

ggj

=1

A

1

<-ü?'.'*tfT,4ib »r.

--4 L-Й2 .

...--- ~î-.,. • . .—5

'j

i

Ifc?

■ИГР,

t

- @3

я

H^Ik. J

туии ^ну ^ ,,.---₁    ^ -V,/Zlf J

U O

Д-r^l

!

Łv,:/J

fet

_L.

e

1

a

;

j

fôvl

i

<i

i 7100-■ L 73SO--iLAoo

» -

«

/0*/C*

J

n-Rhf

ESC

P

»

J

П

r

i. 5500 -U-500

i—U

;e : »

- : RRr*:

;

:l.M

;

i

ft

!»

h

L

02L7Z

OOZIZ

Z6SOO-

24-500

И

t-

1

i

I

B

CS

H

Ml

0

t.j

a

Çôsï

«eŁ R*

|в ][ tófjaa

usH-L-

f]

3

ад

ДО20 •

Г

ÿ

h

4

h

h

*1

K

4

i

i

J

/JJ/0-

J

г

t©> "O

I

%

: : '    . ; J г ;

'1

■

■

.

.. . , .

...

.- ■/

■ ’ 7. .    .

Mf-'

■

• '    -    ' Щ

/..■■у r-Tr*:-;'

• X r-

...........

■ '7

"•

.

-

•    г -- •

■■■■■■

pu c.tiQ* z:: w&ô'.ù'

.... . ^... .jaaounp**'

J «» «

/

►1«

*

*

*

*:•!

V

с

*;

!......

»

дшк

■

Ч\

ай

//

i

<

Ешд!

fi

■г

i

i

i

к

I

ii

i

i

H—

•i i

R

li

wA

r

г

c

_i— c

I

Ы^у

1 '.О

il <4g

■**

Во

■i

(_

ZA

-

l:_.

.

fTT

i -л i j

ш

;

(i

'

ł

PLAN AF MASKINSIATIONEN.

ш

пхггоншш

4всию*=

%s.

PANKSAL.

*

е

■

®дайй!

п

:.т.

ктглтрд

ILEKTHICITETS SAL

\;

1

J

s

4-ц.^

i 1

\

.r~

Ï

rm

»

и

Ili

il

toi

m

IM

I

ы

II

-

i i

i i

:

♦

[-4-

ч

i

Л

-i

ci

S

I, Ф Ц : *

i ,

Г«ч

£ J

К««

: 5

. О

I

: з

Pi V.

Foto lit. 6en. Stab. Lit Anst.Stockh

!

Г i

4

Ü

fei

^ucu,q*

KRAKÓW

PI. VI.

NoTsborcj

Hallunda

Впасть Slcujsta,

Fity a

.80 Meter

Luftningstom 0+834

• 68,25

.60

50

8Й

- Ril

iîï » 111

I!

el

* fl

Too

MO - JM WO ^ MÔ J too

Aftappmng№3,1 30315

OF £99+iZ »X iniruqvsnrj tiuutdmzuY

№51-656.90

Väg

Aftappning №52-35515 VexewnatJL №52-36530

Väи till BrurrruL Kick

Bäkfc

Väg tOl Slags ta.

Bäck,

Aftappnbig №63-527 75 Luckbnmn. N993-539 во .Ulm. Landjsväg Vagimdergäng3-582 70

Vag tili Alby

Tnnruna. 4*076

-    . (064)6)9-196

-    - (06-0,6)4*356

ABm. I./indsväg Vagnnsterg. 9 -, 587 SO Afttgjpning№7,5-698,72 ’

l ejrcibnmrcN^    Unda-vattensUdning 9- 715,00-9- 797.00

Afbappmng№8.9-756,52 Vag ult Hagards HEsCictciv

lag

LiLfboaitüsbrumi№15-159,03

Aftapprn7ig№9j-217ßO

Vag

,Luftventilsbnam.yS2 s-97290

Vag HR VÜrbv . \irappntngN210, 5 67391 IhibbeKnamrut (0,9-09)5-679 4

r- J,ufbiingst/jm. 5-967 29 TrummiLiOe- 0б)6-170оо    ^

S!

Alm LandsvägVagundergäng6-367*20 Aftappning №116- 955 00 Trwrana (0,6-05)6-958,65

Incftvnäilsbnirm №36-889 76

Sculp ImaJtarrtorpet

Juriru/p

A"tappnina№12, 7-.361 ю VeöaubnmjLN+l. 7-372 73

■hningebäcken Sifonlcdning 8-10550

Jiaingcbäctun AfUcpprmig№13 8-31Î30 LucJümcmi N988 -JUS 25 Aftappmng №158 392 35

Vag

liLckhnam. №9ÿ-225,50

-----_ Rustbä/hL

RustbädJL

500

500

700~"~ЯО»Н Too

мю ¹ lëo L " Too

500 't ÎOO ^ JOO " 'M()

HT

ЮО 500 ^ 500    ' -100

MO 6 /00

.WO "¹" .MO

500 7 то 500    300    700    900 8 700

500

700

500

700

KrakviJt Segellurp HprràrujerL fYidltcm Lângparmaji Hall borg

Hoknwssen Slensbarq

KiLaberg

юм

то

во

i ||is

I ll^f

*> ip I

L uftventüsbrmuL NP 4 w *8,33,я

Vag tili Натопаете

LucJdrrunJb №1111+256,22

Aftait prang N*17 1b33Z#>

Aftappning N=1611+530' W

JjS

•3

Sifrmlr/bcL

Afkcppmng N.

AftappnmgN?20,iz '308 кв

Luftyentüsbninri N*8 12 -624,27

Aftappnirw№2Jn +820,15

Map Ш mfsj 'ö

'S*

'•

II

«Я

ffH

40

LafbrenkLsbrujai N7S13. MO po

las

if

SfSS

Й1

LuRvcntilsbrurm. N21016-429,75

ÜÀA

iff!

il fi¹

Liiiehohnm Stockholm

ł/omsgafzm.

PROFIL

30

Чи.чв/ädd. [

00' Z4S- ⁰ 9Z sN (nnnddnpy ЛПЛ)^ГОТ\йЛ^

AfLwpmngsrör 0*892 00 Väg 611 Löfkotmen LuftventilsbrumL №11.0-8971

Aftappning srör 1-085.30 LuftvenäL №12 1-086,so Aftappning N? 27,1-18t,78 VejceUmma. №151-187ss «VÄ'röft.rav Vnilervalterisb-dning Vexelbnmn N916,1 -359,08 Aftappning № 281-361,88

ÖFVEH

VA TTENLEDNINŒN

NOnSBOnC — TIIEKANTEN—STOCKHOLM

0 Shixs tröskeln

IO MO -50)    300

700

500 il ioo 500

700

900 12 100    500

500

,00    500 13 700 JM ¹ tÔÔ~ ~7bo' ' 500 1b 100 ~XV ' MO 700    ' 9QO 15 MÖ 300 ^ MO

700

"o'ioo"" MO

~ЯЮ *■ 700

"700

"1 100,

eoo

1ANGDSKALA 130000 HÖJDSKA1A Ci 500

«g|

%w* -- ■

. ₄ Xdjfl

» t' ■!/ i ¹ -J < . -

шж

i '‘~Æ

Ш’

л

1

»r

V

■ •*'

Biblioteka Politechniki Krakowskiej

100000301534

ИИ 6428